Sølvforekomster i Kongsbergfj eldet. 13 



gene; de ere ledsagede af gedigen Arsen, som undertiden viser sig 

 blandet med gedigent Sølv. De sædvanlige Gangarter ere Kalkspatli, 

 l^lnsspath, mindre hyppig Kvarts, Tungspath, den sidste ofte farvet 

 af kulholdig Substands. Videre finder man, men sjeldnere, krystal- 

 liseret Adnlar. Videre findes Aspest, Clorit, Epidot, Dolomit, hvid, 

 ji;raa og rød Harmotom ; Stilbit, Prenit med Axinit og Epidot. De 

 tre Zeolither findes stedse i Druserum og vise sig tydelig dannede 

 senere end de andre Mineralier, med hvilke de findes. Wawellith 

 ■og Antracit. 



S. 46. Næsten overalt sætter Gangene efterhaanden over i de 

 omgivende Bergarter. De det Hængende og Liggende begrændsende 

 Dele vise sig undertiden saa rige paa Sølv, at det lønner Afbygning 

 indtil et Par Meter. Begrændsningslinien er skarpere i Hornblende- 

 skifer end i Talkskifer. 



I Eegelen have Gangene ikke stor horisontal Udstrækning; 

 deres Længde — som er afhængig af Fallbaandenes Mægtighed, — 

 vexle mellem 40 og 200 Meter, og overskride sjelden 70—80 Meter. 



Naar to Gange forenes, bliver Rigdommen større. Bergmændene 

 paastaar, at naar en Gang fører meget Sølv i en Gren, er dens anden 

 Gren fattig i samme Fallbaand. Efter det i det foregaaende antydede 

 mærkelige Forhold mellem Gangenes Rigdom og den omgivende 

 Sidesteen er det trolig, at Svovlmetallerne have udbredt sig fra Gan- 

 gene til Fallbaandene, eller omvendt. Imidlertid er at bemærke, at 

 Ertserne i Gangen og i Fallbaandene ikke er identiske; Kisene er 

 fælles for begge, men Sølv findes i Fallbaandene blot i Spor, men 

 forekommer i betragtelig Mængde i Gangene. Desuden er Kalk, 

 Flusspath, Tungspath og de fleste andre Gangmineralier fremmede 

 for Baandene. 



S. 47. Fyldningen af Kongsberggangene maa efter al Sandsyn- 

 lighed have fundet Sted i en Periode, kort efter at Gneisen fik 

 fast Form. 



Bøhert: Forsøg til en mineralogisk-geognostisk Beskri- 

 velse over Modums Koboltgruber samt almindelige Betragt- 

 ninger over Faalbaand. N. Mg. f. N. V. B V. 1848. 

 S. 1 — 32. Afhandlingen først trykt i Karstens Archiv. 

 Bd. 21. 1847. 



S. 2. Skutterudaasen. Denne Fjeldryg bestaar, ligesom dens 

 Omgivelser af den bekjendte Vexelleining af Urbjergarter, navnlig 

 Gneis, Glimmerskifer, Hornblendeskifer, Cloritskifer og Granit. Alle 



