14 Harald Hansteen. 



disse Bjergarter viser hyppig Overgange til hinanden indbyrdes ; 

 herfra er dog at undtage en sort grovbladet Glimmer, der ofte læg- 

 ger sig imellem de øvrige Skikter som ganske skarpt afsondrede, 

 mere eller mindre mægtige Lag. 



Mellem Baandstenen og Sidestenen er ingen væsentlig Forskjel 

 at bemærke, da selve Stenskikterne ikkun i visse Strækninger mere 

 eller mindre ere impregnerede med Ertspartikler. 



S. 3. Jeg er bleven opmærksom paa, at disse Ertsdeposita 

 ikke henhøre til de egentlige Leiers Kategorie i stræng Forstand, — 

 men at de frembyde en fuldstændig Analogie naed de saakaldte Fahl- 

 baand, der hidtil især ere bekj endte fra Kongsberg. 



S. 4. Foruden de forskjellige Nuancer af den egentlige Kobolt- 

 glands, ledsaget af Koboltblomster og meget Koboltbeslag, findes i 

 Fahlbaandene efter Hausmann: Kobberkis, spraglet Kobbererts, 

 Hornblende, Anthophyllith, Salait (Salit?), Skapolith, Schorl, Serpen- 

 tin og Magnetjernsten hertil kommer følgende for største Delen af mig 

 opdagedeMineralier: gedigen Kobber pladeformig og dendritisk, sølv- 

 holdig Blyglands, Malachit, Kobberglands, Molybdænglands, Magnetkis, 

 Jernkis i smukke Krystaller, Straalsten, Epidot, rød og sort Eutil i 

 tildels store Krystaller, Aspest, Amiant, Talk, Turmalin, Granat, brun 

 Sphen, Eøgtopas (meget store Kalkspathkrystaller paa Gange), Quarts- 

 krystaller, smuk krystalliseret Glimmer, samt en fed leragtig Masse 

 i gangartede Partier. 



S. 6. — saameget er vist, at der i selve Koboltleiet fin- 

 des virkelig Arsenikkis saavel i drøie Partier som i mindre og 

 middelsstore Krystaller. 



S. 7. Flere Sidebaand fører dels udelukkende Arsenikkis dels 

 Arsenik med lidt Kobolt. 



S. 13. De uheldige Partier ere undertiden meget betydelige. 

 Hvor disse bestaar af den egentlige Baandsteen, forsvinder Ertsen 

 eftex-haanden og indfinder sig igjen paa samme Maade, hvilket især 

 ånder Sted, naar Stenarten er meget quartsrig, eller naar den bestaar 

 af en graaagtig Glimmer. Derimod danner den faste Glimmer ganske 

 isolerede, ihvorvel regelrette Partier i Baandmassen, og af skjærer 

 Ertsføringen uden Overgang. 



S. 14. Foruden Mellemkomsten af disse større uholdige Lag 

 tindes i mindre Maalestok en stadig Af vexling Sted af ertsholdige og 

 uholdige Partier, hvorhos de sidste endog ere overveiende. 



S. 16. Sommetider er det neppe muligt at skjelne mellem 

 Baandets Masse og Sidestenen, forsaavidt Talen er om en præcis 

 Grændse mellem dem, medens der dog i Almindelighed kun udfordres 

 nogen Øvelse for strax at erkjende Tilstedeværelsen af Koboltbaan- 

 det, der udmærker sig ved ualmindelig Rigdom paa Quarts, og hvis 

 Skikter ere impregnerede med Svovlmetaller, som ere mere eller 

 mindre forvittrede. 



