Sølvforekomster i Kongsbergfjeldet. 15 



Undertiden fortrænges Skiktningen aldeles af Massiv-Structur. 



S. 20. Kongsbergs Bergarter: Gneis, Gliuimerskifer, Horn- 

 blendeskifer, Talk og Cloritskifer. I disse Bergarter udmærker sig 

 nu visse Strækninger tildels af betydelig Længde og Bredde derved, 

 at deres Masser er gjennemsprængte med Svovlmetaller især Jernkis, 

 Kobberkis, Zinkblende samt desuden noget Blyglands og Sølv. 



S. 21. Impregnerede Partier vexle med mindre Partier af ganske 

 metalfri Berglag, hvilke, naar de ikke ere fremmede Indleininger, i 

 Almindeliglied baade efter Strøg- og Fald-Retningen gaar over til 

 Fahlbaandskikter saa at man kan tænke sig den hele til et Fahl- 

 baand hørende Masse, som een Dannelse, hvis Skikter afvexlende ere 

 Lag med og uden Erts. 



S. 25. Fahlbaandenes Ertsføring gaar ligesaavel gjennem de 

 skifrige som gjennem de quartsrige eller uskiktede Partier. 



S. 27. Undertiden rykker den ertsførende Strækning, d. e. Fahl- 

 baandet ind i Naboskikterne, men kan længere hen flytte ind mellem 

 de oprindelige Strøgparaleller. 



S. 28. — — at de ingenlunde fremtræder som continuerlig 

 fortsatte parallelle Ertsleier imellem Skikterne, men snarere sammen- 

 sættes af en Række uendelig mange enkelte Nyrer eller Striber efter 

 Baandets Strygende og Fald. 



Bøbert nævner som Fahlbaandleiesteder foruden Kongsberg og 

 Modum samt Jerngruberne paa Vestlandet, Koboltleierne ved Asker- 

 sund i Sverrig, Tinleiet ved Ladagasøen og Uralfj eldene. 



Voyages on Scandinavie publié par Gaimar. Geologie 

 par M. J. Durocher. Durocher bereiste det nordlige Norge 

 1840 og det sydlige 1845. 



Svovlmetaller. 



S. 331. Ertsleiestedets Optræden i Storvarts Grube og i Mug- 

 gruben er kun li det forskjellig; det forekommer i Cloritskiferen, og 

 har som ledsagende Mineralier de Cloritblade og den Quarts, hvoraf 

 Skikterne bestaar. Man har altsaa her Leier eller snarere Striber 

 (assises) i de folierede Skifere impregnerede med Kobberkis i større 

 eller mindre Udstrækning. Det er til saadanne Striber i de kry- 

 stallinske Skifere, — paa lignende Maade impregnerede med Svovl- 

 kis, Kobberkis, Zinkblende — at Kongsberg-Bergmændene giver Nav- 

 net «Fahlbandes» ; man kunde ogsaa kalde dem ertsførende Leier, 

 men Ertsen findes i Regelen i liden Mængde, ofte mindre end x^g. 

 Desuden vilde Benævnelsen Leie ikke være i Overensstemmelse med 

 Uregelmæssigheden i Ertsens Fordeling. Jeg foreslaar at anvende 



