Sølvforekomster i Kongsbergfjeldet. 19 



skiferne, saaledes som disse Grændser senere 1860 ere fremstillede 

 af Dahll og Kjerulf. 



S. 199. Man tinder i Territoriets Skifere hyppig paa forholdsvis 

 betydelige Strækninger Bergpartier, som hverken vise Spor af Skikt- 

 ning eller Skifrighed, og som altsaa skulde være at henføre blandt 

 massive Bildninger. Saaledes et Parti til Vest for Overbergets Fahl, 

 baand. (Formentlig det samme som senere 1860 af Dahll og Kjerulf 

 er angivet som Gabbro.) 



S. 200. Paa Strækningen mellem Aaslandskjerpene og Ravnaas- 

 skjerpene er massive Bildninger forherskende, og blandt disse for- 

 trinsvis Gabbro. 



S. 201. Paa denne Strækning fandtes større tydelige Fahlbaand- 

 dannelser, men med uregelmæssig Forekomst. Rigtignok tindes paa 

 Sølvværkets Kart Fahlbaan denes Retning angiven, men jeg betvivler 

 denne Angivelses Rigtighed. Kisansamlingerne ere her og der og 

 uden Orden eller Regel. 



S. 202. Ved Kongens Dam findes Grønsten eller Amphibolith. 



S. 203. Ved Skaragruberne ere Skikterne bugtede, vredne og 

 rørte om hinanden i complet Forvirring. 



S. 211. Bemærkninger om Fahlbaandene : I de uskiktede Bei-g- 

 arter forekommer Kisansamlingerne uden Orden og Regelmæssighed, 

 men i de skifrige Bergarter har de ordnet sig i mere eller mindre 

 regelmæssige Baand udstrakte efter Skifrighedens Retning. Under- 

 tiden gaar Concentrationen saa vidt, at de fremstiller mægtige Kis- 

 leier i Kisgruben, Grøslid, Nogen skarp Grændse for Fahlbaandenes 

 Grændse mod Siderne existerer i Almindelighed ikke. 



S. 212. Overhovedet synes Bergartens mineralogiske Beskaffen- 

 ■hed ikke at være uden Indflydelse paa Concentrationen af Fahlbaand. 

 ertserne, — men nogen Regel lader sig vanskelig opstille — — — 

 allerede forinden jeg havde nogen Kundskab om et Granitfelt uden- 

 for Kongsbergterritoriet, var jeg kommen paa den Ide, at disse Kis- 

 ansamlinger — ialfald ikke alle — oprindelig kan have dannet sig 

 paa de Steder, hvor de nu forefindes, — at en Concentration, en Flyt- 

 ning gjennem Skifernes Masse maa have fundet Sted. 



C. H. Langberg: «Bidrag til Bedømmelsen a£ Erts- 

 forekomsten især paa Kongsberg» og «Om Ertsleiestederne 

 paa Kongsberg» 1853. Mag. f. N. V. Bd. 7. S. 107—185 



Om Fahlbaand. 



S. 109. Fahlbaandbegrebet, saaledes som det nu existerer paa 

 Kongsberg, f orudsætter den størst mulige Discontinuitet : for det blotte 



