20 Harald Hansteen. 



Øie synlige Ertspartikler, eller af en Erts Størrelse, beuævnes her ofte 

 og ansees i Almindelighed som Udsondringer i Fahlbaandet. 



S. 110. Jo rigere Baandene har været paa Svovlmetaller (stærke 

 Baand), desto hyppigere viste i Regelen Sølvmasserne sig i de disse 

 oversættende Gange ; dog er herved at mærke, at hvor Kobberkisene 

 i nogen større Masse har concentreret sig, har Gangene været mindre 

 (S. 115) sølvholdige. Det bliver følgelig Svovljernet, der fortjener al 

 Opmærksomhed. 



S. 1-54. Stærke Baand og fornemmelig svovl jernholdige er især 

 haabefulde i Forhold til Sølvholdigheden i Gangene. De øvrige Erfarin- 

 ger fremstiller Hausmann samlede i følgende Sætning: «I tyndskifrig 

 til Talkskifer overgaaende Glimmerskifer pleier de kongsbergske 

 Gange at være ædlest ; i Hornblendeskiferne ere de skarpest begrænd- 

 sede, i Talkskifer, som dog sjelden forekommer, derimod mest blan- 

 dede med Sidestenen.» Disse Erfaringer er gamle og fremsatte, som 

 jeg formoder, først af Direktør O. Henckel i Thaarups Materialier til 

 det danske Monarkis Statistik. 



S. 155. Af de faa ældre Erfaringer man har om særdeles mær. 

 kelige Baand, skal jeg paapege 1°, et Kvartsbaand gjennemskjærer 

 de fleste af Underbergets Gruber og giver stedse Anvisning til Guid, 

 herom se Deichman, S. 96 — 97 2°, den sorte Bjergart, «som sjelden 

 har gjort noget godt (Deichmann. 96 og 156 — 157). 3° «Kisbaandet», 

 se herom Deichmanns Beskrivelse over Gabe Gottes Grube S. 243. 

 Om Gangene. 



S. 148. Gangstenen i de kongsbergske Ei'tsgange er hovedsage- 

 lig Kalkspath, mindre Tungspath, begge ledsagede af Flusspath og 

 Quarts, hvilken sidste næsten aldrig mangler. Kalkspatlien fore- 

 kommer især i 3 Krystalf ormer : Ehomboedre, Skalenoedre og 6-sidige 

 Søiler med Rhomboedret til Endespids eller som 6-sidige Tavler. Det 

 er mærkeligt, at medens det gedigne Sølv, som oftest flndes paa- 

 voxet og har hyppig Indtryk af Rhomboeder-krystallerne og af 

 Quartsen, vil man sjelden eller aldrig se det omvendte Forhold finde 

 Sted. Derimod er de 6-sidige søileformige Krystaller og Tavlerne, 

 der som oftest ere paasatte disse, næsten stedse gjennemvoxede 

 af Sølvet. Dette tyder tydelig nok hen paa 3 forskjellige Dannelses- 

 perioder i Gangene nemlig: 1° den rhomboedriske Kalkspath og 

 Quartsen, 2" Sølvet, 3° Søilekalken og Flusspathen. 



S. 150. Skiferspathen (sandsynligvis identisk med den søilefor- 

 mige Kalk) vil ofte, hvor den optræder i Masse, paa Grund af sin 

 Textur frembringe, hvad man kalder «raaden Gang». Skiferspathen 

 henhører vistnok til de mindst haabefulde Arter Gangsten. Skifer- 

 spathen fører ofte Svovlkis, foi'vittrer let, er drüsig og «stenig». 



S. 149—112—115. I Befaring af 19de September 1764 anføres: 

 — — «Blyglands og brun Blende i Gangen er just de Kjendemærker, 



