Sølvforekomster i Kongsbergfj eldet. 25 



ogsaa Kisimpregnatioiieii i de saakaldte Fahlbaand, — den som netop 

 gjør dem til Fahlbaand, — ogsaa fulgte med Gabbroens Udbrud. 



S. 196. Foruden de egentlige Fahlbaand, som i det store paa 

 længere Strækninger holder sig i Lagenes Strøgretning, finder man, 

 at Kisen har gjennemtrængt de fornemmelig i Vinorens Gabbro- 

 Distrikt indesluttede store og smaa Skiferlag, og endelig at visse 

 Partier af Gabbroen selv ere kisrige. Vil man for alt dette fremdeles 

 beholde Navnet Fahlbaand, saa er der 3 Arter af disse, nemlig 



1) regelmæssige stærke Skifer-Fahlbaand, 



2) Brudstykke Fahlbaand, 



3) Fahlbaand i selve Gabbroen. 



Bergarten er her uvæsentlig. Kisen er Hovedsagen. Naar man 

 har betragtet Fahlbaand i dei-es Forløb som identiske med de steilt 

 stillede Skiferlag selv, er dette ikke rigtigt. For en saadan Forestil- 

 ling er de paa Munthes Kart trukne Linier for Fahlbaandene endog 

 ganske vildledende, da Kis-Impregnationen springer fra et Lag 

 over i et andet. Lagene selv stryge regelmæssigt hen, det er Kis- 

 Impregnationen (Fahlbaandene) derimod, som kniber sig sammen og 

 udvider sig, men ikke Bergarten. 



S. 197. Ligesom vi af Kartet ser Gabbrokupper uden angivne 

 Fahlbaand, saaledes vil man ogsaa se Fahlbaand uden nogen i 

 Nærhed opstikkende Gabbro. Ved de første har man al Grund til 

 at søge Fahlbaand; ved de sidste derimod kan man have Ret til at 

 formode Gabbro i Dybet. 



S. 201. Mineralier, som tilhører de forandrede Skifere selv, ere 

 Granat i Granatoedre og Staurolith. 



Mineralier, som skriver sig fra Kis-Impregnationen, altsaa Fahl- 

 baandmineralier ere Svovlkis (naar den er krystalliseret da i Ternin- 

 ger) Magnetkis, Kobberkis, Gahnit. 



Man pleier at lægge til : Blende, Blyglands, Buntkobber og 

 Arsenikkis. Yderligere Oplysninger om disse netop hører til Fahl- 

 baand, er nødvendige. 



De egentlige Gangarter derimod ere : Kalkspath, Tungspath, 

 Flusspath, Kvarts, hvilke ere de vigtigste. Derhos finder man Talk- 

 spath eller Kalktalkspath, Stilbit, Prehnit, Harmotom, Laumonit, 

 Kulblende, Bergkork og Berglæder, Straalsten, Axinit, Adular og- 

 maaske Albit. 



De 6 sidstnævnte tilhørei', ialfald Axinit og Adular, sikkert 

 ogsaa Albit, om den virkelig forekommer, mere Sidestenen end Gan- 

 gen. De sidder umiddelbart paavoxede Sidestenen, ikke inde i den 

 indre Gangfyldning. 



De med disse Gangarter forekommende Gangertser ere 

 gedigent Sølv, og som Sjeldenheder gyldisk Sølv og gedigent Guid. 

 Clorsølv, gedigen Arsenik, videre Glaserts, Eødgyldigerts, Blyglands^ 



