26 Harald Hansteen. 



Zinkblende, Magnetkis, oftest pyritoetrisk, dog ogsaa hexaedrisk 

 Svovlkis, Kobberkis. 



Dernæst angaaende Ordningen i Gangfyldningen. Yi faar 2 

 Grupper. 



1°, en ældre bestaaende af Kvarts, oftest graa, halv gjennem- 

 sigtig Kalkspath i Skalenoedre (hyppigst E^), Søile med lavt Ehom- 

 boeder (-i- E, oo E) og Grundrhomboedi'et (E), Flusspath i Oktaeder, 

 Terning, Middelkrystallen og Tvillinger, Tungspath i rhomboidiske 

 Tavler; 2° en yngre, bestaaende af oftest hvid, ogsaa gulagtig Kalk- 

 spath som Skiferspath eller høi Søile med Basis (oo E, o E) yngre 

 Kvarts i Druserum i Skiferspathen og Zeolither. 



Ordenen i den ældre Gruppe er paa den ene Side Kalk- 

 spath i Skalenoeder, Flusspath, Kalkspath oo E -î- ^/a E. paa den 

 anden Side, Tungspath, Kalkspath. Mellem Kvarts og Tungspath 

 savner vi Bestemmelse. 



Ordenen i den yngre Gruppe er ikke bestemt udpræget. Man 

 har følgende: Prehnit, Laumonit, ligeledes Skiferspath og Kvarts. 

 De øvrige Bestemmelser mangler. 



S. 202. Vi faar ligeledes 2 Grupper Gange rtser: 



1° en ældre, hvortil mest gedigent Sølv hører. 



2° en yngre, hvortil Eødgyldigerts, Glaserts, Magnetkis, Bly- 

 glands, Svovlkis og formodentlig de andre Svovlmetaller hører. 



Det er for Tiden vanskeligt at sammenstille disse Grupper i 

 deres relative Forhold. Dog er det af gjort, at Hovedmængden af 

 gedigent Sølv hører hjemme i den ældste Gruppe af Gangarter, 

 umiddelbart efter Kvartsen. 



S. 203. Som bekjendt kan der ikke paavises noget bestemt 

 Quantitet-Forhold mellem Kismængden i Fahlbaandet og Gangens 

 Sølv. Paafaldende er det, at der i Haandstykker af Baand fra Tor- 

 bjørnsorten tindes mange aldeles kisfri fra de Steder i Orten, hvor 

 den har været mest sølvf ørende. 



Eegelen om Krydsets Ædelhed (Gangenes Baand), som af Com- 

 missionen af 1833 er ophøiet til Fundamentalsats (S. 95), og som 

 gjaldt, længe før Commissionen blev nedsat, med fuld Bestemthed, 

 maa dog, bemærker Hausmann, ikke tåges saa strengt. 



Bernhard von Cotta: Die Lehre von den Erzlager- 

 stätten. Iste Bind 1859, 2den Bind 1861. 



I Th. S. 50: [Combination Nr. 10: Kobberkis med Svovlkis og 

 sædvanlig Kvarts.J 



Ogsaa de saakaldte Fallbaand i den skandinaviske Gneis kan 

 sandsynligvis medregnes her som Impregnationer, saaledes navnlig 

 Kongsbergegnen. 



