36 Harald Hansteen. 



Blyglands, Arsenikkis, Molybdænglands og Jernglimmer samt gedigent 

 Kobber og Kisenes Forvitringsprodukter. 



Ligesaa fattige som disse Forekomster er paa forskjelligartede 

 Erts er, ligesaa fattige er de paa andre Mineralier. I Kisleierne vides 

 ikke andre Mineralier end Kvarts og Kalkspath at være seet. 



S. 59. Den samme ensartede mineralogiske Beskaffenhed, som ud- 

 mærker selve Kisleierne, er ogsaa karakteristisk for de den omgivende 

 Skifere, skjønt her er lidt større Variation. 



S. 60. Kisleierne holder 0.18 til 0.27 "/o Kobolt og Nikkel, me- 

 dens Magnetkisforbindelser, der optræder i Grundfjeldet i Nærheden 

 af Gabbroen (Ringerike og Askim, Bamle o. s. v.) hyppig have 2 °/o 

 Kobolt og Nikkel, der endog kan gaa op til 8 °/o (Askim). 



S. 161. KisleiernesFormogUdstrækning i Felt 

 og M æ g t i g h e d o. s. v. Længdeudstrækningen er stor i Forhold 

 til Bredden. 



S. 70. Ki s 1 e i e r n e s O p r i n d e 1 s e. Kisleierne er sedimen- 

 tære og samtidige med Skiferne: virkelige Leier, aldrig gangförmig 

 oversættende Skiferlagene. 



S. 71. De Vanskeligheder, som en Theori om Fahlbaandenes 

 sedimentære Oprindelse maatte have at kjæmpe med, er borte, hvor 

 det gjælder Kisleierne Ægte Forekomster af Fahlbaand som de 

 Modumske og vel ogsaa ïunaberg maa adskilles fra Kisforekomsterne. 

 Malmene er andre, Bjergarterne er andre, Malmenes Optræden i 

 Bjergarten en anden. 



S. 80. Kisforekomsterne følger Lagene og optræder aldrig i 

 Gange. 



S, 81. I Kislagene forefindes Kul indtil 2.6 >• Skiferlag stry- 

 gende som Bergarten udenfor, ligger inde i Kislagene. Alunskifer 

 med regulært Strøg forefindes inde i Kisleiet i Undals-Grube. 



S. 88. Kisene i Skiferne i det Trondhjemske, Søndhordland, 

 Karmøen synes at være identiske og at optræde i lignende Skifere, 

 umiddelbart leiede over Grundfjeldet; disse Skifere udgjør sandsyn- 

 ligvis en Formation, som kunde kaldes Pyritformationen. 



Th. Kjerulf: Om Trondhjems Stifts Geologie. N. M. 

 f. N. Y. 21 Bd. 1 & 2 H. 1875. Fortsættelse fra 18de Bd. 

 4de Hefte. 



S. 2. Tr n dh j e msf e 1 1 e t s 3 Afdelinger. I Trond- 

 hjemsfeltet, som urigtigt opfattes som et Skiferfelt, da Lersten, Ler- 

 sandsten, Sandsten og Canglomerater spiller en saa stor Rolle deri, 

 var for det Første to store Afdelinger kjendelige, en yngre overlig- 

 gende og en ældre lavest liggende. Dertil maatte mellem disse 



