Sølvforekomster i Kongsbergfj eldet 39 



Om Feltorter drevne langt udenfor Fahlbaandene med- 

 deler Overstiger R Stahlsberg i Skrivelse af 10de Septem- 

 ber 1875. 



I Kongens Grube er navnlig ved Direktørkasten, Statsraadkasten 

 og Dybkasten (208, 223 og 270 Ltr. ned) drevet Feltorter i det saa- 

 kaldte Stenbrudbaand. I første Ort idethele smal Gang, oftest ^l-i—2", 

 kun enkelt lidet Stykke indtil 6" bred; forøvrigt almindeligt Ud- 

 seende, noget Blyglands, etsteds smuk Flusspath med Zeolith, hvoraf 

 Prøve i Samlingen (1872). I Statsraadorten ofte smuk Gang, indtil 

 ^/4 Ltr. mægtig; adskilligt Zinkblende og af Blyglands endog usæd- 

 vanligt store Ansamlinger ; i 6 Maaned 1868 en god Del Flusspath i den 

 da noget skifrige Gang ('med mørkt Kvartsoverdrag paa Kalken). 

 Efter den Tid Gangens Mægtighed jevnt af tagende; Orten indstillet 

 næste Aar af Mangel paa Luft; drevet omtrent 35 Ltr. ind i Sten- 

 brudbaandet. 



I Dyborten (270 Ltr.) har Nebendrummens Skiferspathgang været 

 sammen med Hovedgangen, og Gangforholdene her derfor mindre 

 karakteristiske. I det Hovedgangen tilhørende Parti tildels ualmin- 

 delig meget Blyglands, Zinkblende og Flusspath, og Gangen maa i 

 det hele ogsaa her kaldes «smuk» — kun med Skiferspath ifølge. 

 Endelig er i 175 Ltr. Dyb drevet en Ort mod 0. paa Kongens Gru- 

 bes Sydgang eller Armen Grubes Nordgang adskilligt ind i Stenbrud- 

 baandet. Gangen smal og mere ugrei. Medens imidlertid i de 3 

 førstnævnte Orter Sølv ikke har været til at se, viste der sig i den 

 sidstnævnte Ort et enkelt Spor af Sølv — saavidt det kunde paavises. 



«Lattenbaandet» antager E. Stahlsberg for en Gangdannelse, 

 analog med Skiktningsgangen, men forskjellig fra denne dels ved sit 

 mere ujevne Fald, dels ved sit konglomeratagtige Indhold; Faldet 

 synes imidlertid at følge Skifernes, idet disse mod Øst er mere 

 knækkede end ellers i Gruben. Hvad «Positionsforholdet» angaar, 

 da ligger Skiktningsgangen henimod den vestlige Grændse af 

 Ertszonen, Lattenbaandet nær den østlige, men ingen ganske paa 

 Grændsen; der findes (drivværdig) Erts saavel vestenfor den første 

 som østenfor det sidste, — i en Af stand, der gjennemsnitlig for den 

 første og som Maximum for det sidste kan sættes til et Par Lakter. 

 Skiktningsgangen krydses — navnlig i Partiet fra 100 til 180 Ltr. 

 Dyb — af en hel Del Gange eller Ganggrene, og de fleste af disse 

 er konstant sølvførende paa begge Sider af Skiktningsgangen, der 

 saaledes i dobbelt Betydning er en Eettesnor for Driften. Latten- 

 baandet krydses kun af begge Grubers Hovedgange, og medens disse 

 i et Dyb (fra Statsraadortens Niveau og nedover) førte meget rig 

 Erts ved Lattenbaandet, saa har der længere nede kun været fattig 

 og for det meste ingen Erts i Hovedgangene ved Krydsningen. Ligesom 



