Sølvforekomster i Kongsbergfj eldet. 43 



tiouer i Ordets Bogstavering, som grunde sig paa etymolo- 

 giske Betragtniüger af tvivlsomt Værd — , har bibeholdt sig 

 til NutideD, vil kuune sees hos de Forfattere, der have 

 skrevet derom saaledes: Hausmann i), Keilhau 2), Daubrée''), 

 Bobert^), Durocher-'), Naumann'^), N. Mejdell"^), Langberg'^), 

 Hartmann ^), Kjerulf og Dahllio), CottaH), Kjerulf 12) Hel- 

 landi3). 



Disse Forfattere have været enige i, at visse Metaller 

 eller Metalforbindelser i større eller mindre Mængde optræde 

 som Zoner eller Baand i de ældre og ældste Skiferbergarter, 

 og at de danne en egen Art Ertsstokke eller underordnede 

 Leier i disse, idet de bemærke, at Metallerne optræde i saa 

 liden Mængde, ofte mindre end ^/loo, at Betegningen Leie 

 ikke passer, og at Mineralets Fordeling samt de Tegn paa 

 Concentration, som kunne paavises, ikke ere i Overensstem- 

 melse med Leiers almindelige Karakter. 



Forfatterne stemme overens med Durocher^^) og Cotta^'') 

 i at opfatte Kongsbergforekomsten som 2 Phænomener, og 

 de have derfor ikke indskrænket sin Behandling af Fahl- 

 baand alene til at gjælde Kongsberg. Derimod er Forfat- 

 terne uenige om, hvormeget de ville have ind under Fahl- 

 baand. 



Saaledes har Keilhau i^) medtaget Jernertserne paa 

 Vestlandet, Daubrée vil^'') have ^V^o af Skandinaviens Erts- 



^) Reise durch Skandinav. B. 2, S. 1.3. ^) Kongsberg Ertsfelt og 

 Sølvgange S. 87. ") Skand. Erzlagerstätten S. 44. *) Forsøg til Besk. 

 over Modum Koboltgr, S. 3, 20 o. ff. ^) Voyages in Scand. S. 331. 

 ^) Lehrbuch II, S. 97. '') Nogle Obl. i Omegn af Kongsberg S. 211. 

 ®) Bidrag om Ertsforek. paa Kongsberg S. 109^154. ^) Handwörter- 

 buch. ^°) Om Kongsbergs Ertsdistr. S. 192 o. flg. ^^) Erzlagerstätten 



S. 50-206 210—218. ^^) Commission af I860. ^^) Forekomster af 



visse Kise S. 71 og 69. ") 1. c. S. 393. ^^) 1. c. S. 211. ^^) Reise i 

 Christiansands St. S. 201—202. ^'') 1. c. S. 5. 



