44 Harald Hansteen. 



nedlag ind under Fahlbaand, og han^) nævner Kongsberg 

 som Exempel paa 1 Art, Modumgruberne som Exempel paa 

 en anden Art og Hassel Jerngruber som Exempel paa en 

 tredie Art Fahlbaand. Durocher viP) kun have Svovl og 

 Svovlarsen-Metaller ind under Fahlbaand. Kjerulf og Dahll 

 udelukke ■^) Jernertserne paa Vestlandet fra Fahlbaand, fordi 

 de forekomme i særegen Gangsten. Helland udelukker^) 

 Svovl- og Kobberkisleierne paa Vestlandet og i det Norden- 

 fjeldske fra Fahlbaandene, fra hvilke de skille sig derved, 

 at de have mere af Leiers almindelige Egenskaber; de er 

 nemlig samlede i større Masser, enkelte have en Kulgehalt 

 indtil 2 pCt. og forholdsvis liden Gehalt af Nikkel og Kobolt. 

 Helland har imidlertid ikke noget mod at medtage som 

 Fahlbaand den nikkelholdige Magnetkis i Bamle, Askim 

 og Kingerige. 



I sine Beskrivelser navnlig af Skutterud Falilbaandene 

 har Hausmann og især Daubrée^) og Bøberf') til Forskjel 

 fra de øvrige Forfattere opregnet en stor Mængde ikke 

 metalliske Miueralier som tilhørende og karakteriserende 

 Fahlbaandene; Kjerulf og Dahll nævne alene et Par saa- 

 danne, nemlig Granat og Staurolith (som tilhørende Kongs- 

 berg). De øvrige Forfattere omhandle blot metalliske Miue- 

 ralier som karakteriserende Fahlbaandene, og ere de i saa 

 Henseende ikke meget afvigende fra hinanden. 



Saaledes nævne følgende Forfattere som karakteriserende 

 for Kongsbergbaandene efternævnte Mineralier: 



Hausmann^) «fornemmelig Jernkis, men ogsaa Kob- 

 berkis, Zinkblende, til hvilke vel ogsaa gedigent Sølv 

 slutter sig». 



^) 1. c. S. 37. 2) 1. c. S. 331. 3) Om Jernertserne ved Arendal 

 o. fl. St. *) 1. c. S. 60 og 71 og 81. 5) 1. c. §_ 35, 6) j, g_ g, 4, 

 ') 1. c. S. 12. 



