48 Harald Hansteen. 



D u r o c h e r 1). Benævnelseu Leie vilde i Regelen ikke 

 være i Overensstemmelse med Uregelmæssigheden i Mine- 

 ralets Fordeling, og med de Tegn paa Concenstration, som 

 kunne paapeges. 



N. Mejdell 2) antager en Flytning af Kis. 



Kjerulf og DahlP). Svovlmetallernes Forekomst 

 slutter sig til Gabbroen, — den tydeligste Sammenhæng 

 mellem Gabbro og Fahlbaand fremgaar af Kartet, — 

 Kisimpregnationen springer over fra et Lag til et andet, 

 Lagene selv stryge regelmæssig hen, det er Kisimpregnatio- 

 nen, som kniber sig sammen og udvider sig, ikke Bergarten 



Uden Hensyn til om Fahlbaandene ville blive optagne 

 i Systemerne som en egen Art Ertsforekomst eller ikke, 

 vil Fahlbaand-Phænomenet bibeholde sin Betydning for 

 Bergmanden, navnlig i Kongsbergterritoriet. 



Om Baandenes Indvirhning paa Gangene: stcerhe, svage og 



døve Baand; Kismængden i Baandene; Baandenes ikke 



metalliske Bestanddeles Indflydelse paa Gangenes Sølv- , 



føring m. on. 



Deichmann siger (1. c. S. 96), at den sorte Bergart, 

 som her (paa Underberget) har Overhaand, sjelden har gjort 

 godt (med Hensyn paa Gangenes Guldindhold). 



Madelung*). Det er egentlig de sorte og glimmer- 

 agtige Baand, som findes mellem Fahlbaandene, der er Aar- 



^) 1. c. S. 331. ^) Nogle Observationer i Omegnen af Kongsberg 

 S. 212: «Allerede forinden jeg havde nogen Kundskab om et Gra- 

 nltfelt udenfor Kongsbergterritoriet, var jeg kommen paa den Ide, at 

 disse Kisansamlinger — ialfald ikke alle — oprindelig kan have 

 dannet sig paa de Steder, hvor de nu foreflndes, at en Concentration 

 maa have fundet Sted, en Flygtning igjennem Skifernes Masse maa 

 have fundet Sted». ^) Kongsberg Ertsdistr. S. 192, 195, 196. -•) Deich- 

 mann 1. c. S. 156. 



