60 Harald Hansteen. 



disse, næsten stedse gjennemvoxede af Sølvet. Dette tvder 

 tydelig nok hen paa 3 forskjellige Dannelsesperioder af 

 Gangene, nemlig 1) den rliomboedriske Kalkspath og Kvarts, 

 2) Metaldannelsen, 3) Søilekalken og Flusspathen. Forholdet 

 forekommer mig af Vigtighed for den praktiske Grubedrift. 



S. 150. De fleste Kjendetegn, der for nærværende 

 haves for Sølvets Forekomst, er negative, = saaledes 

 1) druset Gang, 2) raadden Gang. Raadden Gang: en min- 

 dre sammenhængende Gangmasse, tildeeis druset, tildeeis 

 ogsaa forvittret, løs og hensmuldrende. 



Skiferspath (sandsynligvis identisk med den søile- 

 formige Kalk) vil ofte, hvor den optræder i Masse, paa 

 Grund af sin Textur frembringe, hvad man kalder en raadden 

 Gang. Skiferspathen henhører vistnok til de mindst haabe- 

 fulde Kalkarter. Druser findes hyppig paa Grund af, at 

 Gangen er stenig; Forvitringen, hvor den finder Sted, er 

 vel altid foraarsaget af Svovlkis, der har opløst sig. 



S. 152. Rhomboedrisk og stinksteenartig Kalkspath er 

 meget lovende. 



C. F. Andresen har (Om Gangformationerne ved 

 Kongsberg) skjelnede mellem Skiferspathgangene og de 

 sølvførende Gange som tilhørende 2 selvstændige Gang- 

 formationer. 



Skifer s path gangene overskjærer, og er altsaa 

 yngre end de sølvførende Gange. Skiferspathgangene inde- 

 holder færre Gangmineralier, hvis Skiferspath med noget, 

 men mindre Kvarts danner de egentlige Gangmineralier 

 sammen med Svovlkis i meget større Mængde og mere al- 

 mindelig udbredt end i de ældre, sølvførende Gange; dertil 

 kommer endnu Zinkblende som en sjeldnere Bestanddeel. 

 Kul under den ene eller anden Form hører ikke hjemme 

 her, heller ikke Sølv. 



