Bidrag til det nordlig^e Norges geologi. 



tions optræden. KoUøeDS bergart er nemlig en meget mork 

 og forholdsvis tung hornblendesten eller hornbleudeskifer, hvori 

 det morke mineral er forherskende, paa sine steder i uoget 

 kloritiseret form; sparsomt findes graalig kvarts. 



Omgivelserne af Kolbotn tyder imidlertid paa afgjort sedi- 

 mentære bergarter, der synes at danne en samraenhængende 

 serie. Saaledes staar ved Fornes i meget bøiede og meget 

 vredne lag en rødliggraa bergart, som ved den mikroskopiske 

 nndersogelse viste sig at beståa af : ortoklas, plagioklas, kvarts ; 

 kalkspat forekommer ganske sparsomt; som sekuudærprodukt 

 optræder l)run glimmer og meget sparsomt muscovit. Berg- 

 arten viser et fuldsændig klastisk udseeude og maa nærmest 

 betegnes som en presset sparagmit. 



Paa nordsiden af den fra Bindalsfjorden udstikkende Sor- 

 fjord viser Heilhornets graoitfelt smnkt moutonnerede klippe- 

 former, som følger fjordløbet. En prøve fra fjordens nordside 

 ligeoverfor Hjertøen viser imidlertid ved den mikroskopiske 

 undersøgelse, at man her ikke har for sig en typisk granit, 

 men derimod en bergart, der nærmest maa betragtes som en 

 mellem granit og dioiit staaende overgangstype; den knndc 

 jnaaskc passende betegnes som hornblendeførende kvartsglimmer- 

 diorit. Bergarten viser sig at beståa af saavel plagioklas som 

 en med tydelig gitterstruktur forsynet mikroklin i rigelig 

 mængde; desuden kvarts, hvis undnlerende ndslnkning tydelig 

 viser den pressede karakter. Af andre mineraler har man 

 glimmer og hornblende, tildels i tvillinger; titanit optræder som 

 krans omkring den tilstedeværende jernerts. 



Langs Sørfjorden sees nogle «sete »-lignende dannelser i 

 fjeldsiderne; men jeg antager, at man her har for sig grænser 

 mellem vekslende bergarter. Lignende saaes oüsaa i Folden- 

 fjorden mellem Kolvereid og Foldereid. Jeg vil her ikke und- 

 lade at fremkomme med en bemærkning angaaende de saa 

 meget omtalte «seter*. Naar man selv har beskjæftiget sig 

 med spørgsmaalet om strandliniers forekomst og dannelse og 



