Breve fra norske Ijotauikere til prof. J. W. Hornemanu. 37 



brødrene jernverkseier Jacob Aal og forliv. statsraad Nils Aal (i brev 

 af 11 aug. 1811, se Budstikken 1812. nr. 28 & 29) havde doteret sel- 

 skabet til at lønne en „Natur- og Fabrikkyndig Mand til i 2de Aar at 

 gjennomreise Laudet for at indhente Efterretning, der kunde tjene til 

 at fremme Norges Agerdyrkning, Forstvæsen og Industrie". Selskabet 

 indrømmede dog. at j)lanternes undersøgelse skulde være reisens lioved- 

 formaal. og at den tid, der blev tilovers, skulde anvendes til at maale 

 fjeldenes liøider, samle plantegeografiske data, bestemme snelinjen og 

 undersøge Folgefondens og Jostedalens bræer. Men selskabets natur- 

 videnskabelige klasse paalagde liam tillige at have sin opmerksomlied 

 henvendt paa enkelte af landøkcnomiens grene som gjedeavlens fortrin 

 i Norge, biavlens mulige fremme (se „Nogie lagttagelser, især over 

 lisfjeldene (Gletscher) paa en Fjeldreise i Norge 1812 af Prof. C. Smith" 

 i Topogr. statist. Saml. II. 2. (Chr.a 1817) pag i). Tiden, indtil sel- 

 skabet traf sin endelige afgjørelse, havde Smith benyttet til ekskur- 

 sioner i Drammens omegn (se brevet af i'/7 1812, hvor planen for 

 fjeldreisen meddeles og tilslut leveres en fortegnelse over endel plaute- 

 fand). Paa hele fjeldreisen havde han følge af cand. jur. J. Fr. Schouw, 

 der senere blev prof, i botanik ved Kjøbenhavns universitet, og paa 

 begyndelsen af turen i Kongsberg omegn, Eker og Øvre Telemarken 

 indtil Mjøsvandet af Flor og Deinboll, der herfra vendte tilbage paa 

 grund af de ugunstige veirforholde. Smith og Schouw fortsatte der- 

 imod reisen over Har dangerfj eldene ned til Kinservik ved Sørfjorden.. 

 Haarteigen besteges og maaltes sammen med provsten Hertzberg. Over 

 Folgefonden drog de derpaa ned i Kvindherred, botaniserede sammen 

 med proprietær Kryger paa Fuse og med overlærer Bohr i Bergens 

 omegn. Efter nogle ekskursioner ved havkysten for at samle alger 

 satte de kursen mod Justedalsbræen over indre Sogn. Men fjeldene 

 var da indhyllede i sne, saaat de maatte opgive tanken at gaa over 

 Filefjeld til Lom, men drog ned til Slidre, hvorpaa tilbageveien lagdes 

 gjennem Valders til Drammen.. (Se om reisen brevet af 6/ii 1812 og 

 Flor 1. c. 39 — 40 og Topogr. statist. Saml. II. 1. c. og 63 — 67 „Høide- 

 Observationer med Barometer i Norge, igjennem Sommeren 1812, af 

 Prof Chr. Smith"). Høsten benyttedes til en reise i kyststrækningen 

 fra Tønsberg til Kristianssand for at samle alger. I Kristianssands 

 omegn botaniserede han sammen med Engelhart og Klungeland (se 

 brevet af 8;a2 1812). Vinteren anvendtes til at ordne og undersøge det 

 indsamlede og forfatte rapport til selskabet angaaende reisen (de 

 ovenfor meddelte afhandlinger i Topogr. stat. Saml. IL 2 samt „Be- 

 mærkninger over nogie Norske medicinske Fjeldplanter, skrevne 1811 

 af Prof. Chr. Smith og efter hans Død 1816 udgivne af M. E. Flor." 

 Smstds. 229—42 (cfr. brevet Wii 1810). 



Ogsaa 1813 foretog Smith en fjeldreise i Norge med understottelse 

 sammestedsfra som foi-rige aar, efterat selskabet havde oi^givet sine for- 

 dringer, at økonomien skulde være reisens hovedøiomcd. Paa denne reise 

 undorsøgtcs fjoldpartier i Valders og Lom, derfra reistes gjennom Lesjo 

 til Komsdaleu og Molde. Efter der at have samlet alger reiste hau til 



