Aiidr. M. Hansen. 



godt avgrænses mot landets almindelige fald indenfra. Strand- 

 flaten i egentlig forstand, avmærket ved liulerne og de tydelige 

 aksler på øernes fjeld, vikle på profilet derimot vise sig som 

 en aldeles selvstæudig dannelse i større høide. 



Videre — at man utenfor kysten har et tydeligt platå er 

 jo sikkert nok. Men beviserne for at dette er et ahrasjons- 

 plan mangler fuldstændig. Kystkarterne viser forholdsvis sjel- 

 den «fjeld» i bunden og mangen gang skyldes vel denne 

 optegnelse det at lodskuddet har truffet store sten. Og 

 Hellands^) bundskrapninger utenfor fjordmundinger har jo for 

 mange år siden godtgjort at disse banker i stor utstrækning 

 består av morænematerial. Man må jo vente at finde også på 

 vestsiden en slags ækvi valent for de uhyre moræne-avlagringer 

 i øst og syd for den skandinaviske halvø, og man har da intet 

 andet at ta til end kystbaukerne og den smule løst grus, der 

 fylder sænkniugerne i de lave ytre øer, Smølen f. ex., kanske 

 også Ørlandets store avleiringer. Alt dette synes knap at 

 forslå som glacial avlagringsækvivalent, selv om man sætter 

 nogenlunde stort oprindeligt dyp. Til at anta at det kun er 

 et tyndt dække over et abrasjonsplan har man i hvertfald ingen 

 som helst grund. Og selv om et slikt undtakelsesvis skulde 

 la sig påvise — så kan det tydeligvis altså ikke hænge 

 sammen med den typiske strandflate, som vi kender fra Valderø, 

 Lepsø o. s. v. i syd, og fra Leka o. s. v. længere nord. 



Der er således hverken i nivå, i materiale, i utbredelse noget 

 der knytter det grunde undersøiske belte langs kysten her til 

 strandflaten som fortsætter i op til 100 m.s høide eller mere 

 hele veien nordover — eller som overhodet kan anføres som 

 bevis for at her findes et selvstændigt abrasjonsplan. Også 

 her — og rimeligvis også for Smølen, Hiterens og Ørlandets 

 vedkommende — gælder det som for Jæderen og for de yngre 

 strandlinjer, ikke at gøre hele begrepet «strandflaten» vanske- 



1) Om dannelse af fjordene, fjelddalenc, indsoernc og havbankerno 

 Ofversiet K. V. A. 32, Sth. 1875. 



