Lerfaldet i Guldalen i 134:5. 



Efter Guldalens konfiguration, høiderne og terrassernes udbre- 

 delse har Guldalen været en fjord, deugang landet laa 170 til 

 180 meter lavere. I hin fjord afsattes der først hovedsagelig 

 lerlag med sit indhold af fossile fiske og sjøskjæl, og derefter 

 kom en tid, da elvene blev mere sandførende, og da de øverste 

 sandholdige partier af terrasserne afsattes. Der er al grund 

 til at antage, at hele Guldalen over gaardene Skjetne 172 

 meter, Kregnes, 172 meter, Hermanstad, 172 meter i Melhus, 

 videre over Tømmegaardene, 180 meter i Horrig, Langelands- 

 sletten, 182 — 188 meter i Flåa, har været fjldt af løse materi- 

 alier, 1er under og sand over, og dette laa alt i havets davæ- 

 rende niveau. Denne sandfyldte fjord eller ør strakte sig 

 opigjennem det smale dalføre ved Støren, hvor Kvashylla 

 terrasse, 171 meter, og Granmo terrasse, 178 meter, angiver 

 nogenlunde samme niveau. Denne sandøre strakte sig videre 

 op gjennem Gulas dalføre (Bunes terrasse 161 meter) og gjen- 

 nem Soknas dalføre. I Singsaas angives Kirkvold terrasse at 

 ligge 1 188 meters høide. Da flere af disse høider er bestemte 

 ved barometermaalinger, er de ikke sikre paa adskillige meter, 

 og det tør nok siges, at et høieste niveau paa 170 til 180 

 meter er tydelig afmærket i Guldalen.^) 



I den tid, som fulgte efter istiden, er disse 1er- og sand- 

 masser afsatte, og senere har landet steget hine 180 meter. 

 Da 1er- og sandmasserne dukkede frem af havet under lan- 

 dets stigning, begyndte elvene at strømme over samme, og det 

 er klart, at disse løse masser ikke havde evne til at modstaa 

 det strømmende vand. Elven begyndte at grave sig ned, desto 

 dybere jo høiere landet steg, indtil den traf paa fast fjeld eller 

 indtil den fik saa svag strømning, at den ikke længer kunde 

 flytte de elvestene, som kom i deus leie. 



1) Der er grund til at tro, at det indre af landet har steget noget 

 mere end kysterne, saa at det høieste niveau ikke er en hel vandret 

 flade, men en flado med me^et svag skraaning. 



