Lerfaldet i Guldalen i 1345. 13 



De overfor anførte maalinger af vandmasserne i Gula er 

 foretagne i vaarflommen, der indtræder i begyndelsen ;:'f juni 

 eller i slutningen af mai. 



Lerfaldet i 1345 foregik i septerober maaned, i hvilken 

 der i regelen indtræder en høstflom. Direkte maaling over hele 

 Gulas vandføring i september maaned foreligger ikke, derimod 

 er der en vandmaaling fra september 1861 af vandmassen i 

 dens største biflod Sokna. 



Under flom den 6te september 1861 var vandmassen i 

 Sokna 7123 kubikfod^) eller 220 m.^ pr. sekund. Nu udgjør 

 Soknas nedslagsdistrikt 577 km.^ og Gulas nedslagsdistrikt ved 

 Gulfossen udgjør som berørt 8175 m.^, og da Sokna i flom 

 giver 220 m.^ pr. sekund, saa skulde efter dette Gula ved 

 Gulfossen i flom kunne give 1211 m.^ Dette tal stemmer 

 godt med de for vaarflommene i 1879 og 1882 fundne tal 

 1200 m.3 og 1000 m.3 pr. sekund, eller høstflommen skulde 

 efter dette kunne være lige saa stor som den i 1882 maalte 

 vaarflom. 



Om den gjennemsnitlige vandføring i Gula kan bemærkes: 

 Den aarlige regnhøide i Gulas nedslagsdistrikt udgjør circa 

 450 m. m.2) Foråt udfore hele denne aarlige nedbor fra 3653 

 km.2 maatte Gula i gjennemsnit føre 52 m.^ vand pr. sekund, 

 og følgelig fører den ikke saameget gjennemsnitlig, da meget 

 dunster bort, Antages 1/3 af den faldne regnhøide bortdunstet, 

 saa skulde efter dette 34 m.^ være den sandsynlige gjennem- 

 snitlige vandmasse i Gula. 



Den mindste vandføring, som overhovedet fiudes i elven, 

 er ikke maalt. Man regner imidlertid, at minimumsvandføriug 

 i norske elve svarer til 2,4 liter pr km.^ i nedslagsdistriktet, 

 og efter dette skulde vandføringen i Gula kunne synke ned til 

 2,4 X 3653 liter eller 8,8 m.^ pr. sekund ved mundingen. En 

 saa liden vandmasse er imidlertid ikke iagttaget. 



1) Kanalvæsenets historie IX, pag. 272. 



2) Cfr. Mohn: Pl. VII i Schübelers Væxtlivet i Norge. 



