Lerfaldet i Guldalen i 1345. 23 



Fra Fornæsodden, pladseu Ellop, til Gimsebro har elven 

 en længde af 40000 fod (12500 meter) med et fald af 48,75 

 fod (15,30 m.) ved lavvand og 51,49 fod (16,15 m.) ved flom. 

 Dette giver paa denne strækning et fald af 1 paa 802 ved 

 lavvande og 1 paa 777 ved flom. 



Det gjennemsnitlige fald fra elven ved Støren jernbanebro 

 (i flom 64,47) og til Gimsebro (7,17 meter i flom) bliver, naar 

 afstanden regnes efter dalen, som jernbanen nu gaar (32 km.), 

 1 paa 558. 



Om lerfaldet og opdæmniugen. Der er adskillige materi- 

 alier til at opkonstruere beliggenheden af lerfaldet i 1345. 

 Først har man annalernes ovenfor anførte korte beretninger, 

 derhos de relationer om ulykken, som endnu gaar i Guldalen; 

 fremdeles dalbundens nuværende konfiguration, bebygningen, 

 videre de urørte terrassers beliggenhed, og endelig de i Gul- 

 dalen liggende kjæmpehauge og oldtidsmærker, hvilke ikke 

 godt kan forekomme paa det af 1er oversvømmede land, ialfald 

 ikke hvor leren er blevet liggende med nogen mægtighed. 



Annalerne beretter med bestemthed, at lerfaldet gik i Gul- 

 dalen. Naar der et sted i Gotskalks annaler staar Gaularas, 

 og det igjen i en udgave er blevet til Gaularos, saa er dette som 

 berørt en skrivfeil. Lerfaldet har efter annalerne hverken gaaet 

 i Gaularaasen eller i Gaularosen, men i Gaulardal eller i Guldal. 

 Der opstaar da det spørgsmaal, hvor i Guldalen ler- 

 faldet gik. 



Ganske samstemmig fortælles der i hele Guldalen, at 

 skredet gik ved gaarden Haga i Horg ca. 3 km. nedenfor 

 Støren jernbanestation. Ligeoverfor Haga ligger Kvashyl- 

 bakkerne med den terrasse, hvorpaa Kvashylla plads (171 m. 

 o. h) nu ligger, og det fortælles, at et stort parti af disse 

 bakker gik ud. Disse steder ligger nær hverandre paa hver 

 sin side af elven, men hvorledes elven gik her før skredet, kan 

 ikke godt vides. Det egentlige ras, hvorfra skredet kom, kan 



