Lerfaldet i Guldalen i 1345. 25 



(pag. 117 i Munchs udgave) med skyld til skolealteret i Trond- 

 hjems domkirke. 



Det heder nemlig i denne jordebog: 



Thessa iardher liggia till skola stukunna^) jn 

 pr i mis. 



saa folger fortegnelsen over forskjellige gaardes skyld, og der- 

 iblandt staar 



af hwarhiellom iij spann oe iij aura i gaulardale. 

 [af Kvashylla i Guldalen 3 span og 3 øre]. Hwarhiellom er 

 skrivfeil for hvashiellom, 



Kvashyllen har efter dette været en gaard med skyld tii 

 Trondhjems domkirke 



Om gaardens tilstand og dens værdi i 1440 kan der intet 

 sluttes af skylden. Det kan gjerne være, at den opførte skyld 

 er ældre end skredet i 1345, og at gaarden er ble vet staaende 

 med den gamle skyld uden forandring trods det, at dele af 

 gaarden er gaaet ud. Det heder nemlig i Jordebogen (pag. 3) 

 at erkebiskop Aslak Bolt lod optegne alt det gods, om hvilket 

 han kunde opspørge, at erkebiskopstolen før eiede det og des- 

 uden det, som kom under samme, efter at han blev erkebiskop 

 i Mdaros. (alt thet godz som han kunne vp spøria at Erchi- 

 biscopstolen ffør åtte). 



Fra at være en gaard i gammel tid er Kvashyllen nu 

 blevet en plads, hvilket ialfald tyder paa, at det er gaaet tu- 

 bage med gaarden, og det ligger da nær at tænke paa lerfald 

 som aarsag hertil. 



Ogsaa pag. 47 i Aslak Bolts Jordebog findes Kvashylla 

 nævnt, og det heder her, at erkebiskopstolen har bortbyttet 

 Kvashylla for en del af en anden gaard. 



af pals gardenom øyris b. er herra Eskil skipte 

 till stolen f. huasshello medh prestin a staurane. 



[Af Paalsgaardene en øres bol, som her Eskil byttede til 

 stolen for Kvashylla med præsten i Støren J 



1) Stiika betyder kapel ved en kirke, hvori et af dens altere er opførte. 



