30 Amund Helland og Helge Steen 



Høiden at selve Bunes gaard er ikke maalt, men Godøien, 

 som ligger ligeoverfor Bunes paa den anden side af elven, 

 ligger 103 meter over havet. Om det heder i beretningen, at 

 man kunde ro op til Bunes, saa er det imidlertid ikke derfor 

 givet, at man kunde ro op til det sted, hvor gaardens huse nu 

 staar, men det betyder vel, at man kunde ro saa langt op, at 

 man kunde lægge til ved denne gaards grund. Det er derfor 

 vistnok det sikreste ikke at antage, at vandstanden i sjøen har 

 været 103 meter, men snarere noget lavere. Med en høide 

 af våndet paa 96 meter, svarende til høiden af den nuværende 

 Rognes jernbarestation, vilde man sandsynligvis kunne ro op 

 imod Bunes, og naar vandel laa i 96 meters høide, saa maatte 

 dæmningen ved Haga have mindst denne høide, og da elven 

 ved Haga nu ligger i en høide af circa 63 meter, faar vi mægtig- 

 heden af det udgledne lerfald lig 96 -^ 63 meter eller 33 m. 



Efter dette skulde Situationen i det snevre dalføre nedenfor 

 Støren være den, at der fra terrasserne, hvis høide ved Kvas- 

 hylla er 170 til 180 meter, er gledet ud 1er, der fylder det 

 snevre dalføre til en høide af ca. 96 meter o. h. 



At et skred som dette fyldte med 1er snevringen nedenfor 

 Støren op til en høide af 33 meter, synes i og for sig ikke 

 urimeligt, og man har fra en sildigere tid exempel paa, at elven 

 er blevet opdæmmet her ved skred fra elvemælerne. 



Det heder hos Kraft (Norge, topografisk-statitisk beskre- 

 vet, bind 5, pag. 517) om elvemælerne nær Haga: «Ogsaa 

 sker her, fra den løse og af mange smaa vandaarer gjennem- 

 skaarne Elvemæle, jævnlige Udfald, hvoraf et, der indtraf i 

 den første Fjerdedel af forrige Aarhundrede, var saa betyde- 

 ligt, at det tilstoppede hele Elven, skjønt kun for en kort Tid, 

 saa at man nedenfor Faldet kunde gaa over den.» 



Hvis vi paa rektangelkartene følger kurven for 96 meter 

 i Stören herred, saa tegner vi op omkredsen af den opdæm- 

 mede sjo og kan beregne dens areal og tillige vil de forhaan- 

 denværeude høidekurver give et begreb om vandmassen i sjøen. 



