Lerfaldet i G-uldalen i 1345. 39 



ældre, og sandsynligt er det, at Gula først har havt sit 

 løb gjennem Gidfos, men at dette i forhistorisk tid er forlagt 

 til strækningen forbi Hovin eller heuimod bielven Gauas nu- 

 værende løb, hvor Gula gik før 1345; dette leie tilstoppedes i 

 1345, hvorpaa elven atter vendte tilbage til Gulfossen ved 

 gj ennembrudet. 



Hr. overlærer O. W. Lund beretter, at man paa stræk- 

 ningen mellem Gyllan og Vollan fra elvens østside ser 

 tydelig det gamle elvefar paa vestsiden. En af gaardene 

 Hovin ligger nu midt i elvefaret strax nordenfor Hovin jern- 

 banestation. Det siges, at da Gulelven igjen slap løs, brød den 

 sig et nyt leie gjennem Gulfossen og sagnet er i dette punkt 

 ligesaa bestemt, som med hensyn til skredet fra Kvashylla. 



Schønning ræsonerer endel over Gulfossen og forandrin- 

 gerne her og er vistnok inde paa den rette tanke, hvorfor det 

 her citeres, hvad han beretter i): 



«Gulbroen er 60 Skridt lang. Våndet under og paa begge 

 Sider af den falder her gjennem en dyb Rende, som den efter- 

 haanden har udgravet midt igjennem den haarde Klippe, i en 

 Længde af 320 Favne omtrent, men af bemeldte Bros Bredde. 

 Broen hviler alene paa Klipperne og hænger omtrent 30 Alen 

 høit over Våndet, hvilket derunder, endogsaa naar det er lavt, 

 naar en Dybde af 30 Favne 2) og dog stiger Våndet deri ofte 

 op næsten lige under Broen.» 



«Bemeldte Klippe ved Siden af omtalte Rende, bestaar af 

 blaaagtig Skiifer-Stens-Art med graaagtige indsprengte Aarer. 

 Den ligger mest horizontal, dog paa sine Steder noget heldende. 

 I bemeldte Rende har tilforn været et stort Vandfald, eller eu 

 stor Foss ned over en Del høie Klipper, under hvilken Foss 

 var et anseeligt Laxe-Fiskeri, men for faa Aar siden har 



1) Manuskript reise 1775. 



^) Dette er urigtigt. Efter profil paa kanalkontoret over Gulfossen ved 



broen var største dybde i flom 1882 10,4 m., men ved lav vandstand 



18de august 1882 ikke råere end 2,4 meter. 



