Bræbevægelsen i Gudbrandsdalen mod slutn. af istiden. H 



maa utvilsomt Laagen have skaffet ved sine skjæringer i den 

 herværende moræne. 



I Fodvang har man morænemasser paa østsiden fra Kirke- 

 stuen til Tromsnæs og paa vestsiden fra Aarnæs til Mælum. 

 Størst er raægtigheden mellem Moelven og Myre-gaardene 

 Antagelig har vi ogsaa her en endemoræne, dog er den langtfra 

 saa tydelig som de to forangaaende. 



Gaardene Aarnæs, Dalsegg og Tofte ligger paa morænen 

 i en høide af omtrent 100 m, over Losna, og ved Myre gaar 

 morænemasserne op til 120 m , følgelig maa den bræ, som af- 

 satte morænen, have havt en mægtighed paa over 100 m. 



Fra Vaalebroen Ugger der over Kjønnaas moræne af ikke 

 ringe mægtighed opover til Frya, og her optræder, som før 

 nævnt, gneisblokke i stort antal. Den ydre habitus tyder paa, 

 at det er en sidemoræne. 



I S. Fron støder vi atter paa morænemasser af betydelig 

 udstrækning væsentlig paa østsiden af Laagen. De strække'^ 

 sig fra Hundorp opover til Gryting, og nedenfor kirken lige 

 under hovedveien har man et typisk morænelandskab med en 

 mængde grushauge besaaede med store blokke. Baade belig- 

 genhed og udseende viser, at det maa være en endemoræne. 



Nedenfor Vinstras udløb i Laagen optræder, som kart- 

 skissen viser, meget morænegrus, der i stor udstrækning er om- 

 lagret af elven. Lidt længere nord har man fra Sundet til 

 Taarud moræne paa begge sider af Laagen, der her danner et 

 stryk, saavidt det kunde sees, gjennem morænen. Dette maa 

 være en endemoræne, men dens mægtighed er ringe, saa bræen 

 kun i kort tid kan have staaet her. 



I Kvam ligger der en terrasseformet sidemoræne langs 

 dalens østside fra Stene til Veikleaaen i en høide af 80 — 100 m. 

 over Laagen. Længere nord i Kvam ligger der paa østsiden 

 af Laagen ved Sjoas udløb en stor og tydelig endemoræne, 

 som er afsat paa Kjerulfs geologiske kart over det sønden- 

 fjeldske Norge. Med sin forreste kant naar den til Slostuen 



