studier over nucleoproteïder. 55 



ved at udfælde den som et basisk barytsalt. Det basiske 

 salt omsættes derpaa med eddikesyre til det letopløselige 

 sure barytsalt. Min barytfældning forholdt sig fuldstændig 

 ligedan: Fældningen kunde udvaskes med vand uden at 

 den opløste sig, men tilsætning af vand, der var gjort svag 

 sur med eddikesyre, opløste fældningen med lethed. 



Leder man kulsyre gjennem en opløsning af nucleïn- 

 surt histon eller rettere sagt dets alkaliforbindelse, kan man 

 efter længere tids forløb iagttage, at en ikke ringe del af 

 substansen udfældes. Denne fældning er dog meget ufuld- 

 stændig, og den sker, som sagt, ganske langsomt. 



Tilsættes nogle draaber fortjmdet eddikesyre til en 

 nucleïnsur histon-opløsning, indtræder der en finfnokket, 

 hvid, kvantitativ fældning, der er uopløselig i vand, men 

 som let kan opløses til en neutral A^^ædske ved forsigtig 

 alkalitilsætning. Af denne opløsning kan atter det nucleïn- 

 sure histon udfældes ved eddikesyre eller ved CaCl.,. Ud- 

 fælder man imidlertid vor substans gjentagne gange med 

 eddikesyre, forandres den ganske merkbart. Fældningen 

 er fremdeles yderst let opløselig i spor af alkali til en 

 neutral opløsning, der giver en kvantitativ fældning med 

 CaClo. Men denne CaCl, -fældning er meget tungt opløselig 

 i fortyndede neutralsalt-opløsninger. Den svæller op til en 

 voluminøs, gjennemsigtig, geleagtig masse. Desuden faar 

 man ved mætning med kogsalt ganske vist en fældning, 

 men denne indeholder baade histonet og nucleïnsyren; 

 kun meget ringe del nucleïnsyre gaar over i filtratet. Der 

 sker saaledes en ufuldstændig spaltning af forbindelsen, der 

 altsaa er gaaet over fra en dissocierbar til en fastere for- 

 bindelse. Behandler man det nucleïnsure histon med en 

 mere koncentreret eddikesyre, faar man ogsaa da en fæld- 



