Høidemaalinger i Jotunheimen sommeren 1902. 27 



Maalested ved Stor-Utla 933 m. o. h. 



Sandelvbræens nedre ende 1330 — » — 



Storbræens nedre ende 1225 — »^ — 



Slethavn 1196 — >>— 



Sammenløbet af Leira og Illaaen 1008 — » — 

 Elvesæter 665 — » — 



Ved en observation 27. august 2^^0™p. m. fandtes Leira 

 nær Elvesæter at ligge 24 m. lavere, altsaa 641 m. o. h. 



Af observationer paa Slethavn 6^^ 30™ p. m. og 9^^ 0™ p. m. 

 og ved Storbræen 8^^ 0'^ p. m. 26. august beregnedes diffe- 

 rentshøiden mellem disse to steder, og fandtes Slethavn at 

 ligge 32,3 m. lavere end Storbræen, hvilket er 3 m. mere 

 end ifølge foregaaende beregninger. 



Ved den forudgaaende undersøgelse har jeg søgt at 

 vise, at selv aneroidbarometret kan bruges med stor fordel 

 som høidemaaler, naar man kun har faste punkter at gaa 

 ud fra, ja at det er som differentsmaaler, at det først finder 

 sin hovedanvendelse. Naar jeg i saa stor udstrækning, som 

 skeet er, har gaaet ud fra rektangelkarternes angivelser som 

 saadanne, saa er det ikke fordi, at jeg ubetinget anser dem 

 som saadanne, men fordi jeg har troet det rigtigere at stole 

 paa disse end paa et lommeaneroids ofte noget tvilsomme 

 resultater; dog er i endel tilfælde paavist unøiagtighed i 

 de tidligere bestemmelser. Eksemplerne fra Glitretind og 

 fra Juvvashytten kunde friste til blindt at stole paa bereg- 

 ninger af aneroidbarometrets høideangivelser, naar kun disse 

 var gründet paa hensyntagen til en bestemt udført vakuo- 

 meterkorrektion ; erfaringen fra Gjende viser, at dette ikke 

 gaar an. Og i virkeligheden opnaar man med aneroid- 

 barometret langt sikrere resultater, naar man stadig følger 



