-[Q Andreas Holmsen. 



I et profil fra Racines til Aslakby gaar saaledes dybet 

 ned under 60 m. allerede i en afstand af omtrent 200 m. 

 fra den vestre og 350 m. fra den østre bred. Nogle kilo- 

 meter nordenfor fandt jeg i et profil mellem Vatsholen og 

 Euennid med ca. 135 m.s afstand mellem lodskuddene føl- 

 gende dybder : 37.5 — 56.6 — 64.7 — 68.3 — 69.3 — 69.2 — 

 69.5 — 64.5 — 38.1 — 13.5 — 4.0 m. 



Vi ser saaledes, at der ved midten af sjøen haves et for- 

 holdsvis bredt bælte, hvori bunden holder sig ganske flad. 



Ogsaa nordenfor er det samme tilfælde. I et profil 

 mellem Skøien og Tingstad fandtes saaledes følgende dybder: 

 4.7 ~ 7.6 — 29.0 — 41.2 — 48.0 — 52.7 — 55.0 — 56.0 — 

 56.5 — 56.5 — 28.6 m. 



Det fremgaar følgelig af det ovenfor anførte, at Øieren 

 i det hele taget er en forholdsvis grund sjø. I hele den 

 nordlige del er den øiensynlig opgrundet af den mængde 

 materiale, som i lidernes løb er medført af Glommen. Søn- 

 denfor tiltager dog dybden ganske betydelig, og her har 

 sjøbækkenet den udprægede traugform, som er er saa karak- 

 teristisk for mange af vore indsjøer. 



De foretagne ledninger er ikke tilstrækkelige til, at 

 man heraf paa almindelig maade nøiagtig kan beregne 

 sjøens kubikindhold. For at kunne gjøre dette maa man 

 være i besiddelse af et overmaade stort antal lodskud. Men 

 tilnærmelsesvis kan man paa en anden maade finde kubik- 

 indholdet. 



Jeg har paa et kart over sjøen (Fig. 3) afsat de forskjel- 

 lige lodskud og optrukket kurver gjennem de steder, hvor der 

 er ligestort dyb. Først har jeg indtegnet kurven for 60 m.s 

 dyb og derpaa den for 5 m.s dyb. Den sandsynlige ret- 

 ning af kurverne for 10, 20, 30, 40 og 50 m.s dyb lod sig 



