Strandlinje-studier. 3 



finder dem i de to av seterne mærkede linjer — ofte gående 

 direlîte over i disse. Men de optræder også utenfor med 

 så stor uregelmæssigliet, at deres dannelse ikke alt id kan 

 ha foregåt på denne simple måte. 



Det gælder da først og fremst, at en hel del av de høieste 

 terrasser ikke er lagt op av el ve, men av br æ er. Bak en hel 

 række av dem ligger store indsjøer, og over disse kan elven 

 ikke ha ført grovt sand eller aur, hvorav de ofte består. Det 

 må nødvendigvis være den bræ, der fyldte Hornindalsvandet, 

 som har lagt op Nordfjordeidet. Men med det samme man 

 har sagt, at det er bræterrasser, har man indrømmet, at det 

 på forhånd vilde være at vente at terrassehøiderne er uregel- 

 mæssige. Ti som bekendt har bræerne de forunderligste 

 nykker. En bræ kan rykke stærkt frem og føre en øket 

 masse materiale med sig samtidig med, at dens nabobræer 

 går tilbake. Indtræffer dette under landets hævning, vil 

 vi i ét dalføre kunne få en terrasse, mens der i nabodalene 

 ikke findes nogen mærkbare i samme nivå. — Så har man 

 det tilfælde, at en bræ skyter frem og ødelægger en alle- 

 rede dannet terrasse og derved utvisker mærket efter dette 

 nivå. Dette har f. ex. kanske været tilfældet i Olden og 

 Loen, hvor vi efter den overmåde gennemgående regel 

 skulde vente at finde en høi terrasse foran sjøerne. Denne 

 mangler, bræen har skudt sig frem over den. Når Hel- 

 land ^^) og flere imidlertid vil forklare den omstændighet, 

 at terrasserne gennemgående er lavere på Vestlandet end 

 om Kristi aniaf] orden og Trondhjemsf jorden, dermed at bræ- 

 erne her regelmæssig har gået ut i fjorden så meget længere 

 ned i tiden, kan dette ikke anerkendes som en almindelig for- 

 klaringsgrund. De høieste terrasser på Vestlandet som i 

 det trondhjemske, hører regelmæssig sammen med den øvre 

 setelinje, hvis dannelsestid øiensynlig har været den samme 

 over det hele land og bestemmes av landets almindelige 

 stigning under indlandsisens avsmeltning. Den relative 



