Straiidlinje-stndier. 5 



hvad der oprindelig kun var elvens supramarine dalfyl- 

 ding, når elven graver sig ned på grund av at den ikke 

 mere er istand til at oversvømme den oprindelige elve- 

 seng. Man blir bragt til at ta den gamle dalfylding for en 

 marin terrasse. Ofte skærer elven sig senere helt ind til 

 den ene fjeldside, og da blir vanskeligheten ved at skille 

 den fra «et åbent liggende trin», som Kjerulf kalder det, 

 endnu større. — Bræterrasserne kan endvidere skyldes side- 

 dalenes bræer, hvis grovere materiale ikke kan føres med 

 av den svakere strøm i hoveddalen; der vil da bygges op 

 en deltakegle, tildels med meget svakt fald. Hvis nu elven 

 senere skærer sjg ind som mæl i denne, kan man få en 

 «påsat terrasse» over det almindelige nivå. — Enkelte ter- 

 rasser kan også været dannede av sidebræer, mens hoved- 

 dalen endnu havde sin bræ. Fra høitliggende bræer, kanske 

 faldjøkler, blir deres moræne^nateriale, der ofte er sand, 

 bygget op mot hovedjøkelen, blir ordnet og lagdelt av 

 det vand, som så ofte samler sig langs bræsiderne, får 

 terrasseutseende og fortsætter langs dalsiden et stykke 

 som setelignende stripe. At disse sidste skulde nå sådan 

 utstrækning og sådan regelmæssighet, at man i længden 

 skulde ta feil av dem og de ægte seter, tror jeg yderst 

 sjeldent vil indtræffe. Derimot kan nok enkelte bastion- 

 lignende fremspring i høifjeldsdalene og enkelte av Kjerulfs 

 «hængende trin» med temmelig skrå terrasseflate tænkes 

 opstået på denne måte. — Skønt jeg har vanskelig for at 

 tænke mig virkelige seter dannet i bræsjøer opstemmet 

 efter Suess' teori i sidedale og sidefjorde, uten forsåvidt 

 disse har et ved et skar eller eid bestemt nivå, som seten 

 er knyttet til, tror jeg dog at kanske bræterrasser kan 

 bygges op i sjøer med en mere vekslende vandstand. Hvor 

 nivået for de brædæmmede sjøer er bestemt ved et skar vil 

 dette naturligvis ske så meget naturligere, og selv nede ved 

 JQ ordene tror jeg at man ved nøiere undersøkelse yil kunne 



