Strandlinje-studier. 13 



påvise med adskillig sikkerhet, På Østlandet lå den under 

 den høieste sete- og terrasseliujes dannelsestid frem til 

 sydenden av de store sjøer Mjøsen, Hurdalssjøen, ßands- 

 fjord, Sperillen, Soneren, Telemarksjøerne o. s. v., på Vest- 

 landet frem til den store række sjøer indenfor fjordbundene, 

 hvis sammenhæng med terrasserne Helland først har 

 fremhævet. ^^) De store terrassers materiale kan kun av 

 storbræen være ført over disse sjøer og der er netop disse ter- 

 rasser, der fortsætter direkte i setelinjen. Disse sjøer kan for- 

 følges helt op i Nordland. Også her optræder de stadig bak 

 fjordbundenes høie terrasser, og K. Pettersen har vist, at 

 svenske røde granitblokke, som er flyttet over vandskillet 

 av den deuteroglaciale bræ, kun når heit op på dalsiderne, 

 så længe til man kommer frem til fjordbundene, hvor de plud- 

 selig falder av til den øverste setelinjes høide. Jøklerne 

 har således heller ikke her som regel nået længere end til 

 fjordbundene, et avgørende bevis for at den termiske ano- 

 mali var omtrent like så stor under denne periode som nu. 

 Isotermerne fulgte kysten istedetfor .breddegraderne, den 

 varme Atlanterhavsstrøm strøk også da langs landet. Kun 

 enkelte jøkler nåede havet i Tromsø amt som også i N. 

 Bergenhus. — Ved istryksteorien blir der bragt en kausai- 

 sammenhæng mellem flere fænomener : Da bræen i længere 

 tid holdes konstant, holder jøkelenderne sig i samme tid på 

 samme punkt, i terrasse-sj øerne, som jeg vil kalde dem, 

 og lægger op de mægtige høie terrasser. Men samtidig holdes 

 landplaten også under jevnt tryk, ingen hævning finder 

 sted, de setedannende kræfter får tid til at utarbeide en 

 smuk strandlinje i dette nivå, som selvfølgelig også blir 

 terrassernes. — Det tidligere ivrig omstridte spørsmål, om 

 Norges hævning sker jevnt eller i sæt, får dermed sin løs- 

 ning. Har man av klimatiske grunde en længere stans i 

 bræsmeltningen får man en avbrydelse i landets hævning, 

 blir klimatet varmere hæ.ver landet sig videre, i det hele 



