20 Andr. M. Hansen. 



omkreds knyttet til dèn epiglaciale brægrænse med Cliam- 

 plainterrassen foran synes at sætte deres glaciale oprin- 

 delse utenfor tvil. Når man i Norge har: først et snes 

 ra-sjøer, så mindst lialvlmndrede epiglaciale terrassesjøer, 

 utvilsomt lovmæssig bundne til brærandcn, når man videre 

 i Nordamerika ved selvsamme epiglaciale brægrænse, hvis 

 konstans bevises ved strandlinjerne og den store terrasse- 

 avlagring, har en række av verdens største indsjøer, når man 

 på begge sider av Alperne, i Italien, Schweiz og Bayern 

 finder nøiagtig det samme igen, så kan man neppe holde 

 på, at deres beliggenhet skal være en utrolig kombinasjon 

 av hundreder av tilfældigheter, den må være genetisk be- 

 stemt. Så imponerende størrelse iserosjonen viser, f. ex. 

 ved Superiors] øen har man dog alle overgange repræsen- 

 teret like ned til f. ex. Bogstadvandet, i alle slags berg- 

 ^' arter, med den eiendommelige glaciale flatbundede trug- 

 form, som skiller sig så bestemt ut fra enhver anden ero- 

 sjonsform. En ensartet forklaring er uundgåelig og derved 

 deres fælles oprindelse ved brækant-erosion given. *) 



Men fjordene, hvis form er fuldstændig den samme, de 

 kan altså ikke været dannet samtidig, siden bræerne knap 

 gik ned til dem. Ganske vist — men det er et langt 

 sprang derfra til at sige, at de overhovedet ikke kan være 

 dannet ved glacialerosjon, således som K. Pettersen gør på 

 flere steder. Man har nemlig havt en tidligere istid, og 

 det en meget større. Den proteroglaciale storbræ i Nord- 



*) Når man særlig for de italienske sjøer har villet utlede dem derav, 

 at bræbevægelseu møter øket motstand ved at komme fra fjeld- 

 siden ned på sletten, er dette vistnok en følge av den altfor almin- 

 delige overvurdering av de vertikale mål. Heldningen spiller i 

 virkeligheten blot en sekundær betydning for storbræernes bevæ- 

 gelser, og en meget stor del av de omtalte raudsjøer — like fra 

 de små ra-sjøer i Smålenene til de store sjøer i Amerika — er dannet 

 på flat mark. Hverken i Italien eller i Bayern ligger forresten 

 sjøerne regelmæssig i forhold til fjeldkædernes side og overgangen 

 til sletten. 



