Strandlinje-studier. 47 



i Danmark. Nøiere undersøkelser må imidlertid til for at 

 få utvilsomme vidnesbyrd. Særlig egner sig kanske de 

 romsdalske torvmyrer, hvor man vil kunne ånde myrer av 

 alle de forskellige aldre med så liten forskel i høide og 

 med så ensartede meterologiske og andre forhold, at en 

 pålitelig sammenligning kan gøres. Mellem de naturlige 

 forhold nede i Smålenene og oppe i Nordmarken er der for 

 stor forskel til at en likefrem sidestillen kan forsvares, 

 mens i Romsdalen forholdet til strandlinjerne kan be- 

 stemmes let og sikkert. 



Tilsammen vidner således de biologiske forhold, flora 

 såvelsom fauna, om de samme meteorologiske perioder, der 

 gennem istrykket har bestemt Norges hævningsfaser. — 



9. Årsak til istiderne. Forsøk på en postglacial tidsregning. 

 Arkæologiske spørsmål. 



Som fremhævet flere steder under den tidligere frem- 

 stilling viser den amerikanske glaciale og postglaciale 

 historie niøiagtig samme faser som den europæiske. For- 

 holdet mellem protêt oglacialt og deuteroglacialt klima er 

 ens — og når forskellen mellem de to storbrægrænser er 

 større i Europa end i Amerika, kommer det kun av, at 

 Atlanterhavsstrømmen nåde så meget længere sidste gang 

 på grund av den store Prosarktissænkning. Forholdet 

 mellem epiglacialt og subglacialt nivå genfindes nøiagtig 

 på Grønland, og i begge verdensdele synes en mildere tid 

 at ha gået forut for den nuværende langvarige konstante. 

 Når man nu stiller spørsmålet om årsaken til disse seku- 

 lære klimatændringer, er det derfor en nødvendighet at 

 anta plan eta riske grunde. Ingen forandring f. ex. av 

 en havstrøms retning ved lokale sænkninger forslår. Disse 



