60 Andr. M. Hansen. 



Mississippi lægger op år om andet nu, måtte de tertiære 

 lag, hvis dannelsestid utvilsomt er mangfoldige gange læn- 

 gere end den postglaciale tid, været kolossale. Der er 

 absolut intet forhold i dette, at Mississippi skulde lagt op 

 ca. 20 m. sediment over et område så stort som liele den 

 mexikanske bågt, uten mærkbar ændring i fauna og flora, 

 mens tertiærtidens lerlag med omtrent fuldstændig skifte 

 (mollusk-arter 100 ^/o) sjelden måler flere 100 m. 



Når man så spørger arkæologerne Hvor lang tid 

 menneskene har beboet de tidligere isdækkede strøk, hvor 

 længe det er siden den neolitiske mand indvandrede i 

 Europa — hvilket man jo antar ikke kan ha været meget 

 længe efter istidens slutning, så vil han sige, at hele hans 

 videnskab bærer derhen : det må kanske ha været over 2 — 3 

 tusindår, det kan været 3 — 5 tusindår, kanske 8 — 10, men 

 60 — 80 eller 100 tusindår, det kan det umulig ha været. 



Geologi, biologi og arkæologi gir enstemmig det be- 

 stemte svar : et så stort tidsrum, som Grolls teori må 

 forlange for den postglaciale periode, kan der ikke ha 

 gået. — Vi får søke at lægge vore beregninger på et sik- 

 rere grundlag. Vi skal da først se om det ikke skulde 

 være muligt at sætte disse strandlinje-studier i forbindelse- 

 med de resultater, hvortil den arkæo logiske forskning 

 er kommen om menneskets første optræden i Skandinavien. 

 Rygh, Undseth, Hildebrand, Montelins, Steenstrup, Wor- 

 saae er samtlige kommen til meget overensstemmende resul- 

 tater, det kan ha været 3 — 5 tusindår siden, men neppe 

 det dobbelte. Spørsmålet blir nu : i hvilken av de tidligere 

 påviste -geologiske perioder finder man nu det første spor 

 av mennesket — til hvilket punkt i den postglaciale historie 

 vil denne tidsbestemmelse bli at fæste? 



Her vil det naturligvis kun bli tale om grænsebestem- 

 melser. — Ifølge de dansk,e arkæologer optræder menne- 

 sket der i furuskogens tid. Denne har vi betragtet som 



