strandlinje studier. 69 



slags bruk vistnok lioldt sig ved siden av den kostbare 

 bronse lielt til slut. — Efter Bouclier de Pethes^^*) liar 

 torven i Sommedalen i 1400 år vokset efter forholdet 1 ra. 

 i 33 tusindår, hvilket resultat vikle bringe torvfundenes 

 gennemsnitsalder i Norge nær det arkæologiske sandsynlige' 

 men må antages for høit, da torven vel må ha vokset hur- 

 tigere i Norge. 



De norske torvmyrer når videre ifølge Blytt^^^) regel- 

 mæssig ikke større mægtighet end 4.3 m. Bruker man 

 Emsermyrene til mål vilde dette føre os til en alder av 7.7 

 tusindår for myrerne, eller da de under torvlag er tættere, 

 kanske til noget mere. Sommedalens mål gir 14.2, hvilket alt- 

 så skulde være for meget. De av Blytt beskrevne myrer ligger 

 alle utenfor den epiglaciale brægrænse; torvens dannelse 

 kunde således være begyndt allerede under denne og det 

 underste torvlag delvis være at henføre til denne periode. 

 Disse beregningsmåter fører os således til at anta en post- 

 glacial tid av mindre end 7.7 — 14 2, (middeltal 11) tusindår. 

 — Der vil indvendes herimot, at jeg ikke har tat med i 

 beregningen den tid torvdannelsen var avbrudt og stubbe- 

 lagene dannedes. Disse tørre tider, der svarede til hæv- 

 ningsperioderne, kan vi av den store mangel på terrasse- 

 dannelser og av skuringsmærkernes vedligeholdelse mellem 

 strandlinjerne slutte har været forholdsvis meget kortvarige. 

 Og desuten indgår både den nuværende periode, under hvilken 

 efter Blytt torvmyreme omkring Kristianiafjorden er 

 tørre, og det øverste stubbelag i vort mål og produktet 

 skulle derfor hellere bli for stort. 



Vor beregning direkte efter terrasserne stansede ved 

 at vi av arkæologiske grunde havde beregnet tiden efter 

 den subglaciale tid til 3 — 5 tusindår. Sammenligner vi 

 nu fra geologisk synspunkt den subglaciale strandlinje med 

 dens tydelige seter og dens meget store terrasser med den 

 nuværende strandlinje, er man vistnok tilbøielig til at til- 



