Om elektricitetsbevtegelseu i Hertz's primære leder. 



179 



primære leders længde efter tabel 1, saa faar man et resonans- 

 fænomen med de samme relative svingetider som ovenfor. 



Nedenstaaeude tabel indeholder fire observationsrækker 

 tagne paa samme raaade parvis som før. I øverste linje staar 

 de relative svingetider. 



Tabel 3. 



Heraf faar man paa samme maade som ovenfor følgende 

 tabel over resonanshøiden: 



Tabel 3'. 



Den kurve, der svarer til middeltallene, har i det væsent- 

 lige samme form som den, der er optrukket i fig. 4, kun er 

 dens heldning noget sterkere tilvenstre og noget svagere tilhøire 

 for maximum. 



II. Theorl for resonansfænomenet. 



13. Theori for elektrometret. Vi vil først diskutere 

 i sin almindelighed det elektrometerudslag, som vi her har be- 

 nyttet os af for at maale resonanshøiden. 



Elektrometernaalen befinder sig i et felt, som undergaar 

 hurtige forandringer. Efter symetrien maa hvert øieblik den ene 

 kvadrant have ligesaa megen positiv elektricitet som den anden 

 negativ. Kraftfordelingen i feltet vil da til enhver tid 



