336 V. Bjerknes. 



paa hveraudre. .Den tør kanske ansees for det mest vellykkede 

 forseg paa en konkret mekanisk theori for et naturfænomen. 



Endelig skal jeg minde om professor Bjerknes's arbei- 

 der. Han har ingen positiv theori fremsat, men han har ind- 

 samlet materiale af konkret mekanisk natur, som kanske med 

 tiden vil føre til en mekanisk theori for elektriciteten. 



III. 



9. Til denne retning, jeg har betegnet som synthe- 

 tisk, og som karakteriseredes derigjennem, at man opferte sine 

 theorier stykkevis af konkrete mekaniske forestillinger, er der i 

 den senere tid kommen en ny, der har en mere analytisk 

 T^arakter. 



Denne méthode bygger væsentlig kun paa den ene abstrakt 

 ■almindelige hypothèse, at ethvert fysisk f ænomen i sit 

 væsen er mekanisk. Denne ene hypothèse berettiger os til 

 •direkte paa det fysiske fænomen at bringe mekanikens principer 

 og methoder til anvendelse. Hver ny fysisk erfaring vil spe- 

 cialisere mekanismens natur, saa at vi ved analyse kommer den 

 virkelige mekanisme nærmere og nærmere. 



Denne retning er ny; den tilhører, saavidt mig bekjendt, 

 udelukkende dette aarhundrede, og den har ikke kunnet frem- 

 komme synderlig tidligere, fordi den med nødvendighed for- 

 udsætter en hei udvikling af mekaniken som videnskab. Den 

 kan ikke længer bygge paa vor umiddelbare mekaniske sans. 



10. Mekanikens almindelige opgave kan formuleres saa: 

 vi har givet et materielt system, hvis dele paavirkes af kræf- 

 ter; ved et vist tidspunkt kjender vi dets konfiguration og 

 hastigheden af hver enkelt del ; vi vil bestemme systemets kon- 

 figuration til en hvilkensomhelst tid. 



Som bekjendt har Lag r ange stillet denne opgave i sin 

 fulde almindelighed i mathemathisk form. 



