56 R- Collett. 



fra Landets sydlige Dele ; et andet har jeg seet i en Skule- 

 samling (skudt ved Kragerø). 

 B. Den «typiske» L. excubitor, med det fuldstændige (24 — 

 29 mm. lange) indre Armspeil, kan tilhøre begge Kjøn, og 

 optræder til alle Aarstider, fremdeles i Rededragten (idet- 

 mindste hos Hannen), samt hos Aars-Ungerne om Høsten. 



Høst-Individerne (de yngre) have i Regelen Spor af 

 fine Tverbaand paa Underlivet, enkelte (gamle Individer) 

 ikke. Om Vaaren og Sommeren ere Tverbaandene i Re- 

 gelen forsvundne. 



Udstrækningen af den sorte Plet paa yderste Halefjær 

 er særdeles vexlende; oftest er Pletten mindre, end hos 

 de mer eller mindre en-speilede Individer («X. major»). 

 Exemplarer af denne Form kan forekomme saavel i Landets 

 nordligste Dele (Tromsø, Finmarken), som i de sydlige. 

 C-D. Den «næsten typiske» L. excubitor^ hvor Armpletten er 

 kort (18 — 20 mm.), samt Overgangen til L. majoi\ hvor 

 Pletten er endnu kortere (omtr. 10 — 16 mm.), ere Mellem- 

 former, hvoraf de fleste have forekommet om Høsten, dog 

 enkelte ogsaa om Vinteren og Vaaren. De have tilhørt 

 begge Kjøn. Disse Exemplarer, der ere sparsommere, end 

 den fuldt to- og den fuldt en-speilede Form, stamme fra de 

 sydlige Dele. 



E. Den «næsten typiske» L. majof., hvor Armpletten blot er 

 antydet (8 — 10 mm.), foreligger i et Par Han -Exemplarer i 

 Vaar- og Høst-Dragt fra Landets sydlige Dele. 



F. Den «typiske» L. major., uden Armplet, har optraadt til alle 

 Aarstider, samt i Rededragten, og været parret med typiske 

 L. excubitor; omtrent lige mange have været Hanner, som 

 Hunner. 



Underlivets Tverbaand ere her, som hos den typiske L. 

 excubitor. Farverne ere paa Oversiden i Regelen noget 

 mørkere, end hos denne. De fleste Exemplarer ere fra 

 Landets sydlige Dele; en enkelt Hun fra Finmarken. 



