58 K. Collett. 



mm.). Det 3die Exemplar, der var en Hun, var en ligesaa 

 typisk «L. majors), uden Spor af indre Armplet. 



Sommeren 1885 gjorde jeg i Finmarken en lignende Obser- 

 vation. Fra et Rede (med Unger) ved Tanaelven nordenfor 

 Matsjok (70° 10') skjød jeg den 30te Juni begge de Gamle. 

 Hannen befandtes at være en typisk L. excubitor^ med særdeles 

 rene Farver og uden Tverbaand paa det hvide Underliv 5 Hunnen 

 en ligesaa typisk en-speilet «i. wayor», uden Spor af indre Arm- 

 plet, og med idethele mørkere Farver, end Hannen; saaledes 

 var Overgumpen ber kun ubet5^delig lysere end Ryggen, medens 

 den bos Hannen var næsten bvid. Paa Underlivet saaes svage 

 Spor af Tverbaand. 



Den 3die Aug 1892 traf jeg ved Skeikampen i Gausdal en 

 Familie voxne Unger, der endnu madedes af Forældrene, og 

 saaledes tilbørte et forboldsvis sildigt Kuld. Det lykkedes mig 

 blot at erbolde den ene af disse Unger; dette var en Han, der 

 befandtes at være en Mellemform mellem den en- og den to- 

 speilede Form, og er nærmere omtalt under Afdeling D. 



Af de ovenfor nævnte lagttagelser fremgaar altsaa: 



1. Den en- og den to-speilede Form (i typisk Dragt) fore- 

 komme parrede med binanden. 



2. Den eo- og den to-speilede Form kunne produceres sammen 

 i det samme Kuld Unger, og forekomme typiske allerede i 

 «E,ededragten». 



3. Der produceres ogsaa Unger, som i «Rededragten» frem- 

 byde Overgange mellem begge Former. 



Spørgsmaalet om, naar, eller under bvilke Betingelser disse 

 forskjellige Former af L. excuhifor optræde, kan neppe for 

 Tiden besvares fyldestgjørende. Vi maa antage, at L. excuhitor 

 (ligesom L. ludovidanus og andre Arter, om end i ringere 

 Grad) har en stærk Tilbøieligbed til Variation i den bvide 

 Farves Udstrækning paa Halefjærene og de første Armfjær, 



