188 Peter Annæus Øyen. 



I Galdhøplateauets nordre Kjedel, der danner leiet for 

 en del af Vetlejuvbræens firngebet, iagttoges følgende 

 minim umtemperatnrer : 



1—2 august 



2—3 — 



3-4 — 



4-5 — 



5—6 — 



6—7 — 



:^) Dybde 0,8 m. 0,0. Paa overfladen -— 8,0 



— 1,0 m. 0,0 



— 0,3 m. 0,0. — =— H- 4,7 



— 0,24 m. 0,0. — =— H- 2,8 



— 0,17 m. 0,0. — -'— -t- 4,5 



— 0,2 m. 0,0 ^) H- 0,1 



Af de to anførte rækker fremgaar tydelig, at tempera- 

 turens amplitude meget hurtig formindskes, naar man i et 

 snelag gaar i dybden. Det fremgaar endvidere, at ved en 

 forholdsvis ringe amplitude i den omgivende lufts tempera- 

 tur gjør de positive temperaturer sig gjældende i et dybere 

 niveau end de negative, ja at ved disse sidste allerede et 

 snelag af 10 — 20 centimeters mægtiglied er tilstrækkelig til 

 at bringe temperaturen paa nul, en temperatur som derpaa 

 synes at holde sig uforandret i de dybere lag. At positive 

 temperaturer saaledes viser sig mere eifektive, har man vel 

 at søge gründen til i det infiltrerende vands høiere tempe- 

 ratur. Om det her paaviste forhold vil gjøre sig gjældende 

 ved større amplituder i lufttemperaturen, ér vel tvilsomt. 



Det er imidlertid ikke blot i selve snemassen, at tem- 

 peraturens amplitude sterkt reduceres. Det samme finder 

 ogsaa, om end i mindre grad, sted i tilstedeværende hul- 

 rum i bræens indre, selv om disse ved kanaler staar i for- 

 bindelse med den ydre luft, saaledes at en fri cirkulation 

 kan finde sted. Jeg skal vedføie nogle eksempler herpaa 

 fra Vetlejuvbræens kjedeP): 



^) Denne ene maaling er udført i bræens sydvestlige del. 



^) Thermometret nedlagdes den 6 paa sneens overflade, men var ved 



optagelsen den 7 dækket af 0,o6 m. nysne. 

 ^) Ved de følgende maaliuger i snerummet, der havde fil luftcirkula- 



tion, havde thermometrene plads i en dybde af 6 à & dm. under 



bræens overflade. 



