Temperaturiagttagelser i Jotunfj eldene. 231 



være forberedt paa feil, der saa meget som mulig maa søges 

 fjernet. I blaukt solskin vil det allerede lijælpe, at man ved 

 svingningen befiuder sig imellem solen og tliermometret; til 

 sine tider er det dog fordelagtigere at benytte et frithængende 

 thermometer, idet en kappe, et haandklæde eller lignende kan 

 benyttes som skyggegivende legeme. I de trange fjelddale viser 

 vinden sig som en ikke mindre generende faktor; næsten ethvert 

 vindpust fører luft af forskjellig temperatur med sig. Det 

 gjælder derfor saavidt mulig at befinde sig i ly; ellers turde en 

 flerhed af iagttagelser være det bedste middel til at formindske 

 feilen. Nedbøren, enten den er i form af regn eller sne, er 

 imidlertid det vanskeligste. Den vil ved en temperatur over 

 nul bidrage til en synken, under nul til en stigen af tempera- 

 turen, som det under saadanne forhold næsten ikke lader sig 

 ^•jøre at bestemme med tilfredsstillende nøiagtighed uden ved 

 •en flerhed af iagttagelser, og efterat therm ometret i mellomtiden 

 gjentagne gange er godt aftørret med et tørt haandklæde. Til- 

 trods for disse forskjellige ulemper er dog svingethermometret 

 ^t meget brugbart instrument, naar man har sin opmærksomhed 

 henvendt paa de tilstedeværende feilkilders indflydelse og ikke 

 trættes ved gjentagne iagttagelser. Gunstigere stiller imidlertid 

 «vingethermometret sig, naar man erindrer, med hvilke vanske- 

 ligheder det er forbundet at tilfredsstille de fordringer, der med 

 Totte bør stilles til et frithængende thermometers ophængning, 

 vanskeligheder der paa en reise i ethvert fald ikke formindskes. 

 De anvendte thermomètre var inddelt i celsiusgrader og forsynet 

 med korrektion af Det meteorologiske institut. Ved angivelsen 

 :af vindstyrke (vs.) har jeg anvendt den syvdelte, ved sky- 

 dækket (sk.) den tidelte skala. Ved angivelsen af nedbør be- 

 tegner B.E,, B,, r henholdsvis sterk regn, regn, lidt regn; S og 

 H paa samme maade for sne og hagl. Med TT har jeg be- 

 tegnet en meget tæt taage, med T en almindelig og med t taage 

 i de høieste toppe. Slud har jeg betegnet med RS, hvoraf de 

 brugte sammensætninger let forstaaes. 



