Beretning onn en undersøgelse af Svartisen, 

 foretagen i somrene 1890 og 91. 



Af J. Reks tad, cand. real. 



Medens de to andre store bræer i vort land, Jostedalsbræen 

 og Folgefonden, var omhyggelig undersøgte og kartlagte, kjendte 

 man forholdsvis lidet til Svartisen. Det, man vidste om den, 

 skyldtes væsentlig C. de Seue og franskmanden Charles E,abot. 

 Den første kunde paa en reise til Nordland og Finmarken i 

 sommeren 1873 anvende omkring 3 uger til en undersøgelse af 

 den sydøstlige del af Svartisen; særlig undersøgte han bevægelsen 

 af den store isbræ, der kommer ned til Svartisvaitdet omtrent 

 30 km. nord for bunden af Ranenfjorden. 



Beretning ora denne reise findes i Nyt Magazin for Natur- 

 videnskaberne, 21de bind 1876. 



Charles Rabot foretog i sommeien 1881 en reise i det 

 nordlige Norge, og han besøgte da ogsaa trakterne omkring 

 Svartisen. Han har skildret sin reise i «Annuaire du club alpin 

 français, vol. VIII, Paris 1881.» 



Det akademiske kollegium tildelte mig derfor i somrene 

 90 og 91 et stipendium for at undersøge denne bræ nærmere. . 



Et blik paa kortet viste, at bunden af Melfjord i Rødø 

 prestegjeld var et bekvemt udgangspunkt for ekskursioner til 

 ■åen sydlige og vestlige del af bræen, ligesom det heller ikke 



