Beretning om en undersøgelse af Svartisen. 267 



vav langt herfra over til Langvandet og Svartisbræen i Rånen. 

 Jeg bestemte mig derfor for dette sted som udgangspimkt for 

 mine streiftog ind paa den sydvestlige del af bræen. 



Jeg reiste med dampskibet til Selsøvik i R,ødø, hvortil jeg 

 ankom den 7de juli. Herfra er det omtrent 33 kra. ind til 

 bunden af Melfjord. Den næste dag var jeg saa heldig at faa 

 følge indo\;er med nogle folk, som var komne til Selsøvik for 

 at gjøre indkjøb til slaatonneu. 



Melfjord deler sig i 3 arme, af hvilke Sørfjord gaar mod 

 SO, Melfjord mod O og Nordfjord i nordøstlig retning. Jeg 

 fulgte den midtre gren, der gaar mod øst. Fra gaarden Næsset, 

 hvor Melfjord og Nordfjord støder sammen, og ind til bunden 

 er hver af disse fjordarme omkring 12 km. lang. Den indre 

 del af Melfjord har en bredde mellem 2 og 3 km. Paa dens 

 sydside har man fordetmeste nøgne og glatskurede fjeldsider, 

 paa nordsiden staar bergvæggene lodrette med steile lier neden- 

 under, der har en frodig vegetation, særlig en pen løvskog, 

 hvoriblandt ogsaa skal findes Vltnus montana. Inde ved hunden 

 af fjorden har man 3 bergvægge afsatsvis, den ene over den 

 anden, og under hver af dem en brat li, dannet af den sten og 

 grus, som har ramlet ned fra bergvæggen. Længere ude hliver 

 det kun to, idet de sænker sig saameget, at den nederste dykker 

 under havfladen. Disse bergvægge dannes af skikthovederne af 

 ■de lagdelte bergarter, der har fald mod nord, og de bestaar 

 væsentlig af gneis og gl. skifer; dog optræder ogsaa lag af en 

 grovkornet graalig dolomitmarmor, som paavistes langs fjordens» 

 nordside ud til Næsset. Bækkene har her skaaret dybe spalte, 

 ■formede render i bergvæggene. 



Ved hunden af fjorden har man ved gaarden Melfjord en 

 ilade, der hovedsagelig hestaar af morænegrus, medens de glat- 

 skurede fjeldsider paa sydsiden fortsætter et stykke indenfor 

 fjordbunden. 



Den næste dag var veiret smukt, hvorfor jeg bestemte mig 

 for at gaa op paa toppen af Høgtuva, et fjeld, der ligger om- 



