270 J- Eekstad. 



skurede henover den, og disse maa da havt sit udspring fra 

 bræpartiet omkring Høgtuva. 



Med det samme man fra Melfjordsiden kommer op i passet,. 

 støder man paa en mængde store jettegryder, hvoraf imidlertid 

 de fleste kun staar delvis igjen, idet fj eldet er ble ven bortslidt 

 ved isskuring, efterat jettegryderne var dannede. Jeg maalta 

 største og mindste diameter ved øverste rand samt dybden til 

 gruset ved 6 af de bedst vedligeholdte. 

 Nr, 1 største diam. 3 m. Mindste dif 

 » 2*) —'— 4,8 » — 



» 3 — 3,9 » — =— 



» 4 — = — ca. 8,7 » 



» 5 — = — 6 » 



» 6 — s — 6 » — = — 3,5 » 



Disse jettegryder er udhulede i gneislag med fald mod NO,, 

 og de er paa det nærmeste vertikale, men der saaes ogsaa 

 flere, der havde skråa stilling og dannede vekslende vinkler 

 med lågn ingen. 



Skuringsstrlberne viser i passets retning, SO — NW. Den 

 steile bergvæg, vi havde paa nordsiden af Melfjord, fortsætter 

 paa østsiden af dette pas, men nu i sydøstlig retning, henimod 

 Glomaaen. Her forekom lag af dolomitmarmor paa hele stræk- 

 ningen, helt til vi naar det store kalkstensfelt i nord og øst for 

 Langvandet. 



Glomaaen er stærkt grumset, hvilket viser, at den maa 

 komme fra Svartisens gletscher. Fiskkjøina ligger paa østsiden 

 af elven, der var saa stor og strid, at der ikke kunde være tale 

 om at vade den, jeg maatte derfor raabe saalænge, til jeg fik 

 folkene ud med baad for at hjælpe mig over. 



Her skulde jeg faa en mand med paa min tur op i Svart- 

 isen; men det var ikke saa let, thi slaatonnen var netop begyndt^ 

 saa folk syntes, de havde andet at bestille end at streife om paa 



*) Ved 2 er fjeldets overflade skuret skråa. Dybden maaltes fra 

 høieste kant. 



