Beretning om en undersøgelse af Svartisen. 285 



"Storstenøren ødelagdes. Før denne fremrykning maa bræen 

 have været langt tilbage og liavde rimeligvis været det i et 

 Jængere tidsrum; thi da Storstenøren bebyggedes, sattes natur- 

 ligvis husene et stykke fra bræen, og den- -gaarden tilliggende 

 jord maatte da idetmindste have- været fri for isen saalænge, 

 at det gamle brægrus havde havt tid til at græsgro. 



Bngabræen ligger for tiden klods an mod sin endemoræne, 

 saa den ikke kan have trukket sig tilbage i det sidste, imidler- 

 tid paastaar manden paa Enga med bestemthed, at den heller 

 ikke har rykket frem. Han viser langt inde paa bræen en 

 bergskrænt, der for 40 aar siden dækkedes ganske af isen, men 

 fra den tid er den stadig kommet mere -og mere frem, og 

 dette godtgjør, at bræen har aftaget i mægtighed i det nævnte 

 tidsrum. 



Vi har nu seet, at Bngabræen maa have været langt tilbage 

 før katastrofen med Storstenøreu, medens den omkring 1723 og 

 i begyndelsen af dette aarhundrede var lang't fremrykket. Det 

 viser saaledes, at denne bræ og da rimeligvis ogsaa de andre 

 isbræer, som Svartisen udsender, er underkastede lignende veks- 

 linger i sin stand som dem, man kjender fra de bræer, der er 

 hedst undersøgte, f. eks. Alpernes. 



Disse sidste havde saaledes (confr. Heim, Gletscherkunde, 

 pag. 509) en almindelig fremrykning 



fra 1710 til 1716 

 „ 1760 „ 1786 

 „ 1811 „ 1822 

 „ 1840 „ 1850 eller 1855 

 og en almindelig aftagen fra 1750 til 1767 ■ 



„ 1800 „ 1812 

 „ 1822 „ 1844 

 „ 1855 „ 1880 



Jostedalsbræens gletscher havde en almindelig fremrykning 

 fra 1740 til 1747 

 „ 1807 „ 1812 



