302 J- Rekstad. 



brudte paa stedsideri, medens en mængde vandreblokke, de fleste- 

 bestaaende af granit, laa strøede om. Bevægelsens retning havde; 

 været mod N 16^ 0. Enkelte tynde lag af krystallinsk kalk- 

 steu forekom ogsaa mellem gneislagene. Kort søndenfor optraadte 

 graniten fra Vestre Glomdal. 



Da Glom våndet ligger saa høit (ca. 500 m. o. h.), er den 

 bræ, som kommer ned i det, ikke synderlig lang. Ned mod 

 våndet deler den sig i to arme, der begge gaar ud i det, saa 

 isblokke flyder over bele våndet. Disse er imidlertid forholds- 

 vis smaa, da bræen ikke naar ud paa dybt vand. 



Herfra tog jeg ned gjennem Vestre Glomdal til Glomvas- 

 dal. Paa den store isbræ i denne dal saaes en hel del lemæn- 

 kroppe, og ligeledes fandt jeg en ganske hel lemænkrop midt 

 inde paa Svartisens vestparti, hvilket viser, at disse dyr under 

 sine vandringer forsøger at trænge frem over bræen. 



Den næste dag fik jeg sendt manden i Glomvasdal over til 

 Melfjord for at faa en fin ved navn Anton, som boede der, til 

 at være med mig paa bræen. Ud paa natten kom han tilbage 

 med Anton. 



Den 31te laa der skodde i fjeldene, saa vi maatte vente 

 til middagstider, før vi kunde tage ud. Vi skulde tilbage over 

 Svartisen til Engabræen, hvor vi agtede at foretage maalinger 

 af isens bevægelse særlig paa den øvre del af bræen opimod 

 snegrænsen. Vi fulgte Vestre Glomdal til den store isbræ, 

 hvorpaa vi tog op efter den omtrent mod vest, til vi naaede op 

 paa det høieste af ryggen (1100 m.) i øst for bunden af Nord- 

 fjord. Her er en indsænkning i fjeldmassen med større høider 

 baode søndenfor og nordenfor. I syd og sydvest har vi den 

 ryg, som bærer Skaviktinderne, i nord det høidedrag, der fort- 

 sætter vestover fra Fondtoppen. Isbræen har en længde af 

 7 à 8 km., og heldningen er ganske jevn. Dens øverste del 

 ligger 885 m. o. h., og den ender ved 295 m., altsaa har den 

 en heldning af 4,5°. Nedover mod bunden af Nordfjord be- 

 gynder det snart at blive stærk heldning; her var derfor slige 



