Beretning om en undersøgelse af Svartisen. 305 



De fjorde, jeg besøgte paa bræens vestside, Melfjord, Nord- 

 fjord, Holandsfjord, Bjerangen og Glomfjord, er alle omgivne af 

 høle fjelde og ender som botner inde i fjeldmassen. Langs dem 

 alle er der stærke mærker af isskuring, saa der kan ikke være 

 tvil om, at isens erosion har bidraget til at udhule dem, men 

 paa den anden side falder paa mange steder strøgretniugen hos 

 •de lagdelte bergarter sammen med fjordenes, hvorfor den an- 

 tagelse ligger nær, at foldningen ogsaa har været virksom ved 

 fjordenes dannelse. 



Det kan ikke nægtes uden at lukke øinene for det sprog, 

 kjendsgjerningerne taler, at isbræerne har en betydelig evne til 

 at slibe bort og udhule sit underlag, thi de moræner, de lægger 

 ■op foran, og det slam, elvene fra dem fører med sig, skurer de 

 af den fjeldgrund, hvorover de glider frem. Ved Svartisens 

 bræer ialfald er de blokke og det grus, som fra fjeldsiderne 

 styrter ned paa isen, rent forsvindende sammenlignet med, hvad 

 bræerne fører med sig, følgelig hidrører det meste fra fjeldgrunden 

 under dem. 



Bunden hos fjordene paa vestsiden af bræen skraaner ikke 

 jevnt udover, men gaar afsatsvis (se fig. 7). idet der med kortere 

 eller længere mellemrum kommer rev, der rager mere eller 

 mindre op over bunden i den nærmest indenfor liggende del af 

 fjorden. Bredden af revene er ligesom høiden temmelig for- 

 skjellig; undertiden har de en stor udstrækning, og undertiden 

 er de ganske smale. Det vilde være forhastet at slutte, at alle 

 disse rev skulde være morænedannelser. Mellem bunden af 

 Glomfjorden og Fykanvandet har man netop et udmærket 

 eksempel paa, at fjeldgrunden kan have en saadan form som 

 den, vi kjender fra revene, og mellem Melfjord og Storvandet 

 har vi et andet eksempel herpaa, om end ikke saa udpræget 

 som det første. 



Svartisens vestparti har en udstrækning af omkring 400 km.*, 

 og fra dette udgaar 6 større isbræer (se fig. 9): mod vest Enga- 

 bræen, Fonddalsbræen og Nordfjordbræen, mod øst Glomvasbræen 



20 — Archiv for Mathematik og Naturv. B. 16. 



Trykt den 30 September 1893. 



