Forsøg til Direotionens analytiske Betegning. 27 



i to Storcirkler, af hvilke jeg kalder den igiennem r og rrj 

 Verticalcirkelen, og den igiennem de horizontale Radii r og 

 sr Horizonten. 



Buerne i Verticalen og dens Paralleler tælles fra det 

 Punct paa venstre Haand, hvor de overskiæres af Horizon- 

 ten, opad positive, nedad negative. De horizontale Buer 

 tælles fra Verticalen med Solen positive, og mod Solen 

 negative. Naar f. Ex. owyhpi (Fig. 3) betegner Horizonten, 

 kfsß dens Parallel, ok-nqnu Verticalen, tc og n Horizontens 

 Poler, p og y Verticalens : saa antages co = r, et = — r, 

 cy = sr, cp = — sr, eir = vjr, en == — -/jr, oy = -f- 90°, op = 

 — 90°, OTt= + 90°, on= - 90°; og Buerne i Parallelen 

 tælles den Vei fra k til venstre positive, og fra k til høire 

 negative. 



§ 26. 



Trækkes der fra Kuglens Centrum c (Fig. 3) til et Punct 

 d i Horizontens og Verticalens fælles Radius en Linie cd 

 og fra dennes yderste Punct d drages en anden de, som 

 er parallel med Horizontens Axel irn, og atter fra Enden 

 af denne trækkes en tredie Linie ef parallel med Vertica- 

 lens Axel py: da ere disse tre Linier Coordinater til det 

 Punct f, hvor den sidste Linie ef endtes. Den første cd er 

 Punctet f 's Abscisse, og betegnes ved x; den er enten af 

 samme Retning som Radius -f- r, eller den er negativ som 

 Radius — r. Den anden og tredie Linie de og ef ere Punctet 

 Ps Ordinater; ved den anden de forestilles Punktet Fs Af- 

 stand fra Horizontens Plan; den betegnes ved r^y, fordi den 

 er parallel med vjr eller med — - Tjr. Den tredie ef er 

 Punctet f s Afstand fra Verticalens Plan, og betegnes ved 

 ez, fordi den er parallel med Radius sr eller — sr. Den 

 tredie ef (= sz) giør en ret Vinkel med den anden de 



