Forseg til Directionens analytiske Betegning. 57 



(§ 58). Og da il p> iv, saa kan Buen n enten ligge 

 imellem iv og Cq, eller paa den anden Side af Cq. 

 Altsaa Vinkelen i enten være spids eller stump (§ 58). 



8) Naar n <j iv, er v p> i (§ 55), altsaa, naar v er spids, 

 bliver ogsaa i spids. 



9) n = iv giver v — i (§ 44). 



10) il -f" iv = 180°, giver i= 180° — v, fordi Supplementerne 

 til il og iv danne tilligemed Aß (Fig, 19) en anden /\ 

 ABC hvis Vinkler og Sider ere saa store som de i 

 A ABC (§ 53). 



§ 60. 

 Forudsættes der ligesom i foregaaende § 59 at Tri- 

 angelens Sider (n, iv, vi) ere <3 180°, men i Æqvationen sin. i = 

 sin. iv. sid. v (§ 50 ^ XI) to af de giyne Stykker ^ IV) n) 



er rette: da er 



1=180° — iv, hvis v og ii ere rette, (Fig. 19). 

 i = 90° — ii, - v og iv ere rette. 

 i= 90° = v, - iv og ii ere rette. 



Er derimod kun et af de givne Stykker ret; da er enten 



2 J v ret og iv ( < "), hvoraf følger i er (£J p ), eller 



3} ., /spids \ /umuelig\ 



4j v spids, ivret, og n( s [ ump ), - - i er( tvetydig J, 



5) , / stump \ /umuelig \ 



6/ v stump, iv ret, og n( spid8 r ), - - i er (tvetydig)' 



7) . , / stump \ /spids \ 



8 |vspids, iv( spid /jognret, - - - ier( B f nmp ), 



91 /stump \ /spids \ 



10 |vstump,iv^ pid /|ognret, - - - i er ( s f ump ), 



