Forseg til Directionens analytiske Betegning. (37 



§ 71. 



Man har ogsaa for ethvert retlinet Polygon, hvori 

 Siderne ei lige i samme Plan, følgende to Æqvationer: 



A) s „ i' „ n' „ in' „ rv' „ v' „ . . . „ (2 rn) 1 = s, § 68, og 



-B) Î 1 "- fl + [m°- *) v n'„ i' 4- I v» . Yj „ iv ' „ in' „ 

 n' „ f + [vn« . 7] „ vi ' „ v ' „ iv ' „ in ' „ n' „ f -f 



. . . + |(2m — i)». 7] „ (2m-ii)-„ (2m — rn)"' „...„ 

 m' 1 ,, n' „ f = 0, § 70. 



At disse Æqvationer maa kunne forstaaes uden Hielp 

 af det foregaaende, vil jeg her igientage Tegnenes Be- 

 tydning. 



Siderne tælles saaledes at den foregaaende ophorer der, 

 hvor den følgende begynder. 



Polygonets første, anden, tredie, . . ., mte eller sidste 

 Side betegnes efter Ordenen ved i w , ni", v", vil", . . . , 

 (2m — i)', Fig. 22. 



Sideraes Længder ved |i u , |ni", | v u , |vii u , . . . , 



|(2m — i)». 



Hver Sides Afvigning fra foregaaende Sides Forlæng- 

 ning ved et effent Tal n, iv, vi, . . ., eller 2m, som er 

 een Unitet større end det uefne, der tiener til foregaaende 

 Sides Mærke. 



Vinkelen, som Planet igiennem den midterste og føl- 

 gende af de tre sammenhængende Sider, afviger fra 

 midterste og foregaaende Plan, betegnes ved det uefne Tal 

 i, in, v, &o, eller (2m — i), der tilhører den midterste Side. 



Alle Vinkl erne ere positive. Om de skal være større 

 eller mindre end to, Rette, sees bedst af § 66 og 67. 



