Skilbotn. 19 



«Bjerg-Hulerne i Bergens Stift» 4:i ). Det vilde idethele blive 

 et langt arbeide at gjennemgaa den hele række af denne 

 klasse Huler, og det vilde heller ikke hore hid — de staar 

 alle i nær forbindelse med en tidligere marin grænse. Men 

 foruden disse gives der en klasse huler, der gaar ind under 

 det saakaldte karstfænomen, huler, som man ogsaa finder 

 talrige repræsentanter for i Nordland. Af nogle gav Cor- 

 neliussen saavel en geografisk 44 ) som geologisk 45 ) beskri- 

 velse, ligesaa Vogt 46 ); Vibe beskrev en eiendommelig hule- 

 daunelse 47 ) — erosion har ved disse huler været den bestem- 

 mende faktor; dog sees tydelig, at stratigrafiske og petro- 

 grafiske, ja vel ogsaa tektoniske forhold har øvet sin 

 indflydelse. 



De to nu nævnte klasser af huler er hver paa sin vis 

 eiendommelige — hver har de sin forskjellige dannelse. 

 Det vil imidlertid være nødvendig at tage endnu et led i 

 huledannelsen med, og paa den maade selvfølgelig se noget 

 noiere paa en egen klasse huler. Reusch beskrev «En Hule 

 paa Gaarden Njøs, Leganger Præstegjæld i Bergens Stift» 48 ) 

 og fandt, at «ingen af de Dannelsesmaader, man almindelig 

 hører anføre for Hulers Vedkommende, passer her» 49 ); men 



at det er «en ganske anden Dannelsesmaade , Forf. 



tror at have kunnet læse ud af Forholdene paa Stedet: 

 under et Jordskjælv er tidligere existerende Sletter blevne 

 udvidede til Spalter; det opspaltede Fjeld er under Jordens 

 Bæ ven knust, saaledes er Kløften, og hvor eiendommelige 

 Forhold ved Sletternes Retning traadte til, den overdækkede 

 Hule dannet» 50 ). Den klasse huler, hvortil den her af 

 Reusch beskrevne hører, er meget interessant; men den her 

 angivne dannelsesmaade kan ingenlunde befragtes som 

 væsentlig ny — det er i denne forbindelse tilstrækkelig at 

 henvise til «coupe théorique, indoquant la manière dont 



