Mærker efter istiden i Gudbrandsdalen. 



bræ have været mindst 262 m. større end hos armen over 

 Vaagerusten. 



For at faa et begreb om heldningen hos disse bræer 

 vil vi anstille en liden beregning. Dalbunden ved Sandbo- 

 vangen ligger 280 m. o. h. og det høieste af passet ved 

 Vaagerusten 614 m. Afstanden mellem disse steder maalt 

 paa amtskortet (horizontalprojektionen) er 26 km. Heraf 

 følger det gjennemsnitlige fald af bræens underlag paa denne 

 strækning 44'. Udføres en lignende beregning for Otta- og 

 Laagendalen, finder vi, at faldet der blir mindre end 10'. 

 Selv om vi antager, at isen over det høieste af Vaagerusten 

 har havt en 300 m. større mægtighed end nede ved Sandbo- 

 vangen, saa bliver alligevel ikke det gjennemsnitlige fald af 

 isens overflade mere end 1° 23'. Dette er nok til at vise, 

 at bræernes heldning paa denne strækning har under dette 

 afsnit af istiden været omkring 1°. Tidligere, da isens 

 mægtighed var større, maatte heldningen have været endda 

 mindre. 



Beliggenheden af den betydelige endemoræne ved Kol- 

 loen i Kvam 1 ) fortæller os, at den er afsat af en bræ fra 

 Hedalen. Om nu denne bræ har endt ved Kolloen sam- 

 tidig med, at Ottadalens bræ stansede ved Sandbo i Kvam, 

 kan ikke med sikkerhed af gjøres, men meget taler for, at 

 saa er tilfældet. Isaafald har Hedalsbræen gaaet omtrent 

 5 km. længere ned i Gudbrandsdalen end Ottadalens. 



Nordover fra Sandbo støder man ikke paa nogen ende- 

 moræne i hoveddalen, før man kommer til Laurgaard i Sel. 

 Der har man paa vestsiden af Laagen en liden endemoræne, 

 hvis beliggenhed viser, at den skyldes en bræ nordenfra 



i) Bræbevægelsen i Gudbrands dalen mod slutningen af istiden. 

 Archiv for Math, og Naturv. XVII. 



